# Den Europæiske Unions L 298/2011

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2011.298.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 298 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 54. årgang16. november 2011 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2011.298.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 298

Dansk udgave

Retsforskrifter

54. årgang16. november 2011

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1149/2011 af 21. oktober 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 2042/2003 om vedvarende luftdygtighed af luftfartøjer og luftfartøjsmateriel, -dele og -apparatur og om godkendelse af organisationer og personale, der deltager i disse opgaver (
  1
  ) | 1 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1149/2011 af 21. oktober 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 2042/2003 om vedvarende luftdygtighed af luftfartøjer og luftfartøjsmateriel, -dele og -apparatur og om godkendelse af organisationer og personale, der deltager i disse opgaver (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 16.11.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 298/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1149/2011

af 21. oktober 2011

om ændring af forordning (EF) nr. 2042/2003 om vedvarende luftdygtighed af luftfartøjer og luftfartøjsmateriel, -dele og -apparatur og om godkendelse af organisationer og personale, der deltager i disse opgaver

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 100, stk. 2,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 af 20. februar 2008 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur, og om ophævelse af Rådets direktiv 91/670/EØF, forordning (EF) nr. 1592/2002 og direktiv 2004/36/EF (1), særlig artikel 5, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med henblik på at opretholde et højt, ensartet sikkerhedsniveau for civil luftfart i Europa er det nødvendigt at ændre de eksisterende krav og procedurer i relation til vedvarende luftdygtighed af luftfartøjer og luftfartøjsmateriel, -dele og -apparatur og godkendelse af organisationer og personale, der deltager i disse opgaver, navnlig for at ajourføre krav til træning, eksamination, viden og erfaring med henblik på udstedelse af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater og tilpasse disse krav til forskellige luftfartøjskategoriers kompleksitet. |
| --- | --- |

(1)

Med henblik på at opretholde et højt, ensartet sikkerhedsniveau for civil luftfart i Europa er det nødvendigt at ændre de eksisterende krav og procedurer i relation til vedvarende luftdygtighed af luftfartøjer og luftfartøjsmateriel, -dele og -apparatur og godkendelse af organisationer og personale, der deltager i disse opgaver, navnlig for at ajourføre krav til træning, eksamination, viden og erfaring med henblik på udstedelse af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater og tilpasse disse krav til forskellige luftfartøjskategoriers kompleksitet.

| (2) | Kommissionens forordning (EF) nr. 2042/2003 (2) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EF) nr. 2042/2003 (2) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (3) | Foranstaltningerne i denne forordning bygger på udtalelserne (3) fra Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (i det følgende benævnt »agenturet«) i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, litra b), og artikel 19, stk. 1, i forordning (EF) nr. 216/2008. |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne forordning bygger på udtalelserne (3) fra Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (i det følgende benævnt »agenturet«) i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, litra b), og artikel 19, stk. 1, i forordning (EF) nr. 216/2008.

| (4) | Det er nødvendigt at afsætte tilstrækkelig tid til, at det personale, der kan komme i betragtning til det nye luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat B3, som indføres ved nærværende forordning, samt uddannelsesorganisationer, vedligeholdelsesorganisationer og medlemsstaternes kompetente myndigheder kan tilpasse sig de nye forskriftsmæssige rammer. |
| --- | --- |

(4)

Det er nødvendigt at afsætte tilstrækkelig tid til, at det personale, der kan komme i betragtning til det nye luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat B3, som indføres ved nærværende forordning, samt uddannelsesorganisationer, vedligeholdelsesorganisationer og medlemsstaternes kompetente myndigheder kan tilpasse sig de nye forskriftsmæssige rammer.

| (5) | Da lette luftfartøjer er mindre komplekse, kan det være hensigtsmæssigt at definere et enkelt og forholdsmæssigt afpasset system til certificering af det personale, der beskæftiger sig med vedligeholdelsen af disse luftfartøjer. Agenturet bør gives mulighed for at arbejde videre med dette emne, og medlemsstaterne bør gives mulighed for fortsat at benytte de nationale certifikater. |
| --- | --- |

(5)

Da lette luftfartøjer er mindre komplekse, kan det være hensigtsmæssigt at definere et enkelt og forholdsmæssigt afpasset system til certificering af det personale, der beskæftiger sig med vedligeholdelsen af disse luftfartøjer. Agenturet bør gives mulighed for at arbejde videre med dette emne, og medlemsstaterne bør gives mulighed for fortsat at benytte de nationale certifikater.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 65 i forordning (EF) nr. 216/2008 — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 65 i forordning (EF) nr. 216/2008 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 2042/2003 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 5 tilføjes følgende stykker:
  »3.   Certificeringspersonale, der har fået udstedt et certifikat i overensstemmelse med bilag III (del-66) i en given kategori/underkategori, skal anses for at have de beføjelser, som er beskrevet i dette bilags punkt 66.A.20, litra a), svarende til denne kategori/underkategori. Kravene til grundlæggende viden svarende til disse nye beføjelser skal anses for at være opfyldt med henblik på at forlænge et sådant certifikat til en ny kategori/underkategori.
  4.   Certificeringspersonale, der har fået udstedt et certifikat, som omfatter luftfartøjer, for hvilke der ikke stilles krav om en individuel typerettighed, må fortsat udøve dennes beføjelser frem til den første fornyelse, hvorefter certifikatet skal konverteres efter proceduren i 66.B.125 i bilag III (del-66) til de rettigheder, som er defineret i punkt 66.A.45 i dette bilag.
  5.   Konverteringsrapporter og rapporter om godskrivning af prøver, som opfylder de krav, der gælder forud for anvendelsen af denne forordning, anses for at være i overensstemmelse med denne forordning.
  6.   Indtil denne forordning specificerer krav til certificeringspersonale:






  i) | for andre luftfartøjer end flyvemaskiner og helikoptere |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 5 tilføjes følgende stykker:

»3.   Certificeringspersonale, der har fået udstedt et certifikat i overensstemmelse med bilag III (del-66) i en given kategori/underkategori, skal anses for at have de beføjelser, som er beskrevet i dette bilags punkt 66.A.20, litra a), svarende til denne kategori/underkategori. Kravene til grundlæggende viden svarende til disse nye beføjelser skal anses for at være opfyldt med henblik på at forlænge et sådant certifikat til en ny kategori/underkategori.

4.   Certificeringspersonale, der har fået udstedt et certifikat, som omfatter luftfartøjer, for hvilke der ikke stilles krav om en individuel typerettighed, må fortsat udøve dennes beføjelser frem til den første fornyelse, hvorefter certifikatet skal konverteres efter proceduren i 66.B.125 i bilag III (del-66) til de rettigheder, som er defineret i punkt 66.A.45 i dette bilag.

5.   Konverteringsrapporter og rapporter om godskrivning af prøver, som opfylder de krav, der gælder forud for anvendelsen af denne forordning, anses for at være i overensstemmelse med denne forordning.

6.   Indtil denne forordning specificerer krav til certificeringspersonale:

i)

for andre luftfartøjer end flyvemaskiner og helikoptere

| ii) | for komponenter |
| --- | --- |

ii)

for komponenter

gælder de relevante medlemsstaters krav fortsat, undtagen for vedligeholdelsesorganisationer uden for Den Europæiske Unions område, for hvilke kravene skal godkendes af agenturet.«

| 2) | I artikel 6 tilføjes følgende stykker:
  »3.   Grunduddannelseskurser, som opfylder de krav, der gælder forud for anvendelsen af denne forordning, må påbegyndes indtil ét år efter den dato, hvorfra forordningen finder anvendelse. Grundlæggende teoriprøver, der udføres som led i disse kurser, må opfylde de krav, der gælder forud for anvendelsen af denne forordning.
  4.   Grundlæggende teoriprøver, som opfylder de krav, der gælder forud for anvendelsen af denne forordning, og som afholdes af den kompetente myndighed eller en vedligeholdelsesuddannelsesorganisation, der er godkendt i overensstemmelse med bilag IV (del-147), uden at være en del af grunduddannelseskurset, må afholdes indtil ét år efter den dato, hvorfra forordningen finder anvendelse.
  5.   Typeuddannelseskurser og typeprøver, som opfylder de krav, der gælder forud for anvendelsen af denne forordning, skal påbegyndes og afsluttes senest ét år efter den dato, hvorfra forordningen finder anvendelse.« |
| --- | --- |

2)

I artikel 6 tilføjes følgende stykker:

»3.   Grunduddannelseskurser, som opfylder de krav, der gælder forud for anvendelsen af denne forordning, må påbegyndes indtil ét år efter den dato, hvorfra forordningen finder anvendelse. Grundlæggende teoriprøver, der udføres som led i disse kurser, må opfylde de krav, der gælder forud for anvendelsen af denne forordning.

4.   Grundlæggende teoriprøver, som opfylder de krav, der gælder forud for anvendelsen af denne forordning, og som afholdes af den kompetente myndighed eller en vedligeholdelsesuddannelsesorganisation, der er godkendt i overensstemmelse med bilag IV (del-147), uden at være en del af grunduddannelseskurset, må afholdes indtil ét år efter den dato, hvorfra forordningen finder anvendelse.

5.   Typeuddannelseskurser og typeprøver, som opfylder de krav, der gælder forud for anvendelsen af denne forordning, skal påbegyndes og afsluttes senest ét år efter den dato, hvorfra forordningen finder anvendelse.«

| 3) | I artikel 7 foretages følgende ændringer:






  i) | I stk. 3 indsættes som litra h) og i):






  »h) | for vedligeholdelse af ikke-trykregulerede flyvemaskiner med stempelmotorer med en MTOM på 2 000 kg og derunder, som ikke udfører erhvervsmæssig lufttransport






  i) | indtil den 28. september 2012 kravet om, at den kompetente myndighed skal udstede luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater i overensstemmelse med bilag III (del-66) som nye eller konverterede i henhold til punkt 66.A.70 i dette bilag |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

I artikel 7 foretages følgende ændringer:

i)

I stk. 3 indsættes som litra h) og i):

»h)

for vedligeholdelse af ikke-trykregulerede flyvemaskiner med stempelmotorer med en MTOM på 2 000 kg og derunder, som ikke udfører erhvervsmæssig lufttransport

i)

indtil den 28. september 2012 kravet om, at den kompetente myndighed skal udstede luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater i overensstemmelse med bilag III (del-66) som nye eller konverterede i henhold til punkt 66.A.70 i dette bilag

| ii) | indtil den 28. september 2014 kravet om, at certificeringspersonale skal være kvalificeret i overensstemmelse med bilag III (del-66) i de følgende bestemmelser:






  — | M.A.606(g) og M.A.801(b)2 i bilag I (del-M) |
| --- | --- | --- |

ii)

indtil den 28. september 2014 kravet om, at certificeringspersonale skal være kvalificeret i overensstemmelse med bilag III (del-66) i de følgende bestemmelser:

—

M.A.606(g) og M.A.801(b)2 i bilag I (del-M)

| — | 145.A.30(g) og (h) i bilag II (del-145). |
| --- | --- |

—

145.A.30(g) og (h) i bilag II (del-145).

| i) | for vedligeholdelse af ELA1-flyvemaskiner, der ikke udfører erhvervsmæssig lufttransport, indtil den 28. september 2015






  i) | kravet om, at den kompetente myndighed skal udstede luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater i overensstemmelse med bilag III (del-66) som nye eller konverterede i henhold til punkt 66.A.70 i dette bilag |
| --- | --- | --- |

i)

for vedligeholdelse af ELA1-flyvemaskiner, der ikke udfører erhvervsmæssig lufttransport, indtil den 28. september 2015

i)

kravet om, at den kompetente myndighed skal udstede luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater i overensstemmelse med bilag III (del-66) som nye eller konverterede i henhold til punkt 66.A.70 i dette bilag

| ii) | kravet om, at certificeringspersonale skal være kvalificeret i overensstemmelse med bilag III (del-66) i de følgende bestemmelser:






  — | M.A.606(g) og M.A.801(b)2 i bilag I (del-M) |
| --- | --- | --- |

ii)

kravet om, at certificeringspersonale skal være kvalificeret i overensstemmelse med bilag III (del-66) i de følgende bestemmelser:

—

M.A.606(g) og M.A.801(b)2 i bilag I (del-M)

| — | 145.A.30(g) og (h) i bilag II (del-145).« |
| --- | --- |

—

145.A.30(g) og (h) i bilag II (del-145).«

| ii) | Stk. 7, litra e), udgår. |
| --- | --- |

ii)

Stk. 7, litra e), udgår.

| iii) | Følgende indsættes som stk. 8 og 9:
  »8.   Angående fristerne i punkt 66.A.25, 66.A.30 og tillæg III til bilag III (del-66) vedrørende grundlæggende teoriprøver, teoretisk typeuddannelse og eksamination, praktisk uddannelse og bedømmelse, typeprøver og uddannelse på arbejdspladsen, der er afsluttet forud for anvendelsen af denne forordning, skal datoen, hvorfra denne forordning finder anvendelse, regnes som starttidspunkt.
  9.   Agenturet forelægger Kommissionen en udtalelse med forslag til et enkelt og forholdsmæssigt afpasset system til certificering af det certificeringspersonale, der beskæftiger sig med vedligeholdelsen af ELA1-flyvemaskiner og andre luftfartøjer end flyvemaskiner og helikoptere.« |
| --- | --- |

iii)

Følgende indsættes som stk. 8 og 9:

»8.   Angående fristerne i punkt 66.A.25, 66.A.30 og tillæg III til bilag III (del-66) vedrørende grundlæggende teoriprøver, teoretisk typeuddannelse og eksamination, praktisk uddannelse og bedømmelse, typeprøver og uddannelse på arbejdspladsen, der er afsluttet forud for anvendelsen af denne forordning, skal datoen, hvorfra denne forordning finder anvendelse, regnes som starttidspunkt.

9.   Agenturet forelægger Kommissionen en udtalelse med forslag til et enkelt og forholdsmæssigt afpasset system til certificering af det certificeringspersonale, der beskæftiger sig med vedligeholdelsen af ELA1-flyvemaskiner og andre luftfartøjer end flyvemaskiner og helikoptere.«

| 4) | Som artikel 8 indsættes:
  »Artikel 8
  Agenturets foranstaltninger
  1.   Agenturet skal udvikle acceptable måder til at udvise overensstemmelse (i det følgende benævnt »AMC«), som kompetente myndigheder, organisationer og personale kan bruge for at påvise overensstemmelse med bestemmelserne i bilagene til denne forordning.
  2.   AMC, som agenturet udsteder, må hverken indføre nye krav eller lempe kravene i bilagene til denne forordning.
  3.   Uden at dette berører artikel 54 og 55 i forordning (EF) nr. 216/2008, gælder det, at når de af agenturet udstedte acceptable måder til at udvise overensstemmelse anvendes, skal de tilhørende krav i bilagene til denne forordning anses for at være opfyldt uden yderligere dokumentation.« |
| --- | --- |

4)

Som artikel 8 indsættes:

»Artikel 8

Agenturets foranstaltninger

1.   Agenturet skal udvikle acceptable måder til at udvise overensstemmelse (i det følgende benævnt »AMC«), som kompetente myndigheder, organisationer og personale kan bruge for at påvise overensstemmelse med bestemmelserne i bilagene til denne forordning.

2.   AMC, som agenturet udsteder, må hverken indføre nye krav eller lempe kravene i bilagene til denne forordning.

3.   Uden at dette berører artikel 54 og 55 i forordning (EF) nr. 216/2008, gælder det, at når de af agenturet udstedte acceptable måder til at udvise overensstemmelse anvendes, skal de tilhørende krav i bilagene til denne forordning anses for at være opfyldt uden yderligere dokumentation.«

| 5) | Bilag I (del-M), bilag II (del-145), bilag III (del-66) og bilag IV (del-147) ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

5)

Bilag I (del-M), bilag II (del-145), bilag III (del-66) og bilag IV (del-147) ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning finder anvendelse den første dag i den niende måned efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende, bortset fra artikel 1, nr. 3), i), der finder anvendelse dagen efter offentliggørelsen.

Certifikater, der er udstedt i overensstemmelse med bilag I (del-M), bilag II (del-145), bilag III (del-66) eller bilag IV (del-147) forud for denne forordnings anvendelse, bevarer deres gyldighed, indtil de ændres, inddrages eller tilbagekaldes.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. oktober 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 79 af 19.3.2008, s. 1.

1

(2)  EUT L 315 af 28.11.2003, s. 1.

2

(3)  EASA's udtalelse nr. 05/2008 om »Tidsbegrænsning for dokumentation for opfyldelse af kravene til viden og erfaring«, udtalelse nr. 04/2009 om »Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater for ikke-komplekse luftfartøjer« og udtalelse nr. 05/2009 om »Rettigheder for B1- og B2-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater« og »Type- og grupperettigheder« og »Typerettighedsuddannelse«.

3

---

BILAG

| 1. | I bilag I (del-M) til forordning (EF) nr. 2042/2003 udgår punkt M.B.103. |
| --- | --- |

1.

I bilag I (del-M) til forordning (EF) nr. 2042/2003 udgår punkt M.B.103.

| 2. | I bilag II (del-145) til forordning (EF) nr. 2042/2003 foretages følgende ændringer:






  1) | Indholdsfortegnelsen affattes således:
  »INDHOLDSFORTEGNELSE

  145.1   Generelt


  SEKTION A —   TEKNISKE KRAV







  145.A.10 | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- | --- |

2.

I bilag II (del-145) til forordning (EF) nr. 2042/2003 foretages følgende ændringer:

1)

Indholdsfortegnelsen affattes således:

»INDHOLDSFORTEGNELSE

145.1   Generelt

SEKTION A —   TEKNISKE KRAV

145.A.10

| 145.A.15 | Ansøgning |
| --- | --- |

145.A.15

| 145.A.20 | Betingelser for godkendelse |
| --- | --- |

145.A.20

| 145.A.25 | Krav til faciliteter |
| --- | --- |

145.A.25

| 145.A.30 | Krav til personale |
| --- | --- |

145.A.30

| 145.A.35 | Certificeringspersonale og hjælpepersonale |
| --- | --- |

145.A.35

| 145.A.40 | Udstyr, værktøj og materialer |
| --- | --- |

145.A.40

| 145.A.42 | Accept af komponenter |
| --- | --- |

145.A.42

| 145.A.45 | Vedligeholdelsesdata |
| --- | --- |

145.A.45

| 145.A.47 | Produktionsplanlægning |
| --- | --- |

145.A.47

| 145.A.50 | Certificering af vedligeholdelse |
| --- | --- |

145.A.50

| 145.A.55 | Vedligeholdelsesdokumentation |
| --- | --- |

145.A.55

| 145.A.60 | Hændelsesrapportering |
| --- | --- |

145.A.60

| 145.A.65 | Sikkerheds- og kvalitetsstrategier, vedligeholdelsesprocedurer og kvalitetssystem |
| --- | --- |

145.A.65

| 145.A.70 | Vedligeholdelsesorganisationens redegørelse |
| --- | --- |

145.A.70

| 145.A.75 | Organisationens rettigheder |
| --- | --- |

145.A.75

| 145.A.80 | Begrænsninger for organisationen |
| --- | --- |

145.A.80

| 145.A.85 | Ændringer af organisationen |
| --- | --- |

145.A.85

| 145.A.90 | Fortsat gyldighed |
| --- | --- |

145.A.90

| 145.A.95 | Undersøgelsesresultater |
| --- | --- |

145.A.95

SEKTION B —   PROCEDURER FOR KOMPETENTE MYNDIGHEDER

| 145.B.1 | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

145.B.1

| 145.B.10 | Den kompetente myndighed |
| --- | --- |

145.B.10

| 145.B.15 | Organisationer med faciliteter i flere medlemsstater |
| --- | --- |

145.B.15

| 145.B.20 | Første godkendelse |
| --- | --- |

145.B.20

| 145.B.25 | Udstedelse af godkendelse |
| --- | --- |

145.B.25

| 145.B.30 | Forlængelse af en godkendelse |
| --- | --- |

145.B.30

| 145.B.35 | Ændringer |
| --- | --- |

145.B.35

| 145.B.40 | Ændringer af vedligeholdelsesorganisationens redegørelse (MOE) |
| --- | --- |

145.B.40

| 145.B.45 | Tilbagekaldelse, inddragelse og begrænsning af godkendelsen |
| --- | --- |

145.B.45

| 145.B.50 | Undersøgelsesresultater |
| --- | --- |

145.B.50

| 145.B.55 | Opbevaring af dokumentation |
| --- | --- |

145.B.55

| 145.B.60 | Dispensationer |
| --- | --- |

145.B.60

| Tillæg I — | Autoriseret frigivelsesbevis — EASA-formular 1 |
| --- | --- |

Tillæg I —

| Tillæg II — | Klasse- og rettighedssystemet i vedligeholdelsesorganisationsgodkendelser i henhold til bilag I (del-M), subpart F, og i bilag II (del-145) |
| --- | --- |

Tillæg II —

| Tillæg III — | Godkendelse af en vedligeholdelsesorganisation som omhandlet i bilag II (del–145) |
| --- | --- |

Tillæg III —

| Tillæg IV — | Betingelser for anvendelse af personale, som ikke er kvalificeret i overensstemmelse med bilag III (del-66) som omhandlet i del-145 A.30(j) 1 og 2«. |
| --- | --- |

Tillæg IV —

| 2) | I 145.A.30 foretages følgende ændringer:






  i) | I punkt f) erstattes »kvalificeret i del-66-kategori B1« af »kvalificeret i kategori B1 eller B3 i overensstemmelse med bilag III (del-66)«. |
| --- | --- | --- |

2)

I 145.A.30 foretages følgende ændringer:

i)

I punkt f) erstattes »kvalificeret i del-66-kategori B1« af »kvalificeret i kategori B1 eller B3 i overensstemmelse med bilag III (del-66)«.

| ii) | Punkt g) affattes således:






  »g) | Enhver organisation, der vedligeholder luftfartøjer, skal, medmindre andet er angivet i punkt j), i tilfælde af luftfartøjslinjevedligeholdelse have relevant luftfartøjsklassificeret certificeringspersonale, der er kvalificeret i kategori B1, B2 eller B3, når det er relevant, i overensstemmelse med bilag III (del-66) og 145.A.35.
  Endvidere kan disse organisationer også anvende behørigt opgavetrænet certificeringspersonale, der har de i 66.A.20(a)(1) og 66.A.20(a)(3)(ii) beskrevne rettigheder og er kvalificeret i overensstemmelse med bilag III (del-66) og 145.A.35 til at udføre planlagt mindre linjevedligeholdelse og enkel fejludbedring. Tilstedeværelsen af dette certificeringspersonale må ikke erstatte behovet for certificeringspersonale, der er kvalificeret i kategori B1, B2 eller B3 alt efter omstændighederne.« |
| --- | --- | --- |

ii)

Punkt g) affattes således:

»g)

Enhver organisation, der vedligeholder luftfartøjer, skal, medmindre andet er angivet i punkt j), i tilfælde af luftfartøjslinjevedligeholdelse have relevant luftfartøjsklassificeret certificeringspersonale, der er kvalificeret i kategori B1, B2 eller B3, når det er relevant, i overensstemmelse med bilag III (del-66) og 145.A.35.

Endvidere kan disse organisationer også anvende behørigt opgavetrænet certificeringspersonale, der har de i 66.A.20(a)(1) og 66.A.20(a)(3)(ii) beskrevne rettigheder og er kvalificeret i overensstemmelse med bilag III (del-66) og 145.A.35 til at udføre planlagt mindre linjevedligeholdelse og enkel fejludbedring. Tilstedeværelsen af dette certificeringspersonale må ikke erstatte behovet for certificeringspersonale, der er kvalificeret i kategori B1, B2 eller B3 alt efter omstændighederne.«

| iii) | I punkt h), nr. 1), erstattes udtrykket »kvalificeret i kategori B1 og B2« af »kvalificeret i kategori B1 eller B2 alt efter omstændighederne«. |
| --- | --- |

iii)

I punkt h), nr. 1), erstattes udtrykket »kvalificeret i kategori B1 og B2« af »kvalificeret i kategori B1 eller B2 alt efter omstændighederne«.

| iv) | Punkt h), nr. 2), affattes således:






  »2. | i tilfælde af grundlæggende vedligeholdelse af luftfartøjer ud over store luftfartøjer have enten






  i) | relevant luftfartøjsklassificeret certificeringspersonale, der er kvalificeret i enten kategori B1, B2 eller B3 alt efter omstændighederne i overensstemmelse med bilag III (del-66) og 145.A.35 eller |
| --- | --- | --- | --- |

iv)

Punkt h), nr. 2), affattes således:

»2.

i tilfælde af grundlæggende vedligeholdelse af luftfartøjer ud over store luftfartøjer have enten

i)

relevant luftfartøjsklassificeret certificeringspersonale, der er kvalificeret i enten kategori B1, B2 eller B3 alt efter omstændighederne i overensstemmelse med bilag III (del-66) og 145.A.35 eller

| ii) | relevant luftfartøjsklassificeret certificeringspersonale, der er kvalificeret i kategori C, og assisteres af hjælpepersonale som angivet i 145.A.35(a)(i).« |
| --- | --- |

ii)

relevant luftfartøjsklassificeret certificeringspersonale, der er kvalificeret i kategori C, og assisteres af hjælpepersonale som angivet i 145.A.35(a)(i).«

| v) | I punkt j) erstattes udtrykket »Uanset punkt (g) og (h)« med »Uanset punkt (g) og (h) i forbindelse med forpligtelsen til at opfylde bilag III (del-66)«. |
| --- | --- |

v)

I punkt j) erstattes udtrykket »Uanset punkt (g) og (h)« med »Uanset punkt (g) og (h) i forbindelse med forpligtelsen til at opfylde bilag III (del-66)«.

| 3) | I 145.A.35 foretages følgende ændringer:






  i) | Overskriften erstattes af »145.A.35 Certificeringspersonale og hjælpepersonale« |
| --- | --- | --- |

3)

I 145.A.35 foretages følgende ændringer:

i)

Overskriften erstattes af »145.A.35 Certificeringspersonale og hjælpepersonale«

| ii) | Punkt a) affattes således:






  »a) | Ud over de relevante krav i 145.A.30 (g) og (h) skal organisationen sikre, at certificeringspersonalet og hjælpepersonalet er i besiddelse af tilstrækkelig forståelse af de relevante luftfartøjer og/eller komponenter, der skal vedligeholdes, og af de tilknyttede organisationsprocedurer. For certificeringspersonalets vedkommende skal dette være fuldført før udstedelsen eller genudstedelsen af certificeringsautorisationen.






  i) | Ved »hjælpepersonale« forstås: personale med et del-66 luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat i kategori B1, B2 og/eller B3 med de relevante luftfartøjsrettigheder, der arbejder med grundlæggende vedligeholdelse uden nødvendigvis at have certificeringsrettigheder. |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Punkt a) affattes således:

»a)

Ud over de relevante krav i 145.A.30 (g) og (h) skal organisationen sikre, at certificeringspersonalet og hjælpepersonalet er i besiddelse af tilstrækkelig forståelse af de relevante luftfartøjer og/eller komponenter, der skal vedligeholdes, og af de tilknyttede organisationsprocedurer. For certificeringspersonalets vedkommende skal dette være fuldført før udstedelsen eller genudstedelsen af certificeringsautorisationen.

i)

Ved »hjælpepersonale« forstås: personale med et del-66 luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat i kategori B1, B2 og/eller B3 med de relevante luftfartøjsrettigheder, der arbejder med grundlæggende vedligeholdelse uden nødvendigvis at have certificeringsrettigheder.

| ii) | Ved »relevante luftfartøjer og/eller komponenter« forstås: de luftfartøjer eller komponenter, der er anført i den pågældende certificeringsautorisation. |
| --- | --- |

ii)

Ved »relevante luftfartøjer og/eller komponenter« forstås: de luftfartøjer eller komponenter, der er anført i den pågældende certificeringsautorisation.

| iii) | Ved »certificeringsautorisation« forstås: den autorisation, der er udstedt til certificeringspersonalet af organisationen, og som angiver det forhold, at de må underskrive certifikater om frigivelse til tjeneste inden for de begrænsninger, der er angivet i denne autorisation på vegne af den godkendte organisation.« |
| --- | --- |

iii)

Ved »certificeringsautorisation« forstås: den autorisation, der er udstedt til certificeringspersonalet af organisationen, og som angiver det forhold, at de må underskrive certifikater om frigivelse til tjeneste inden for de begrænsninger, der er angivet i denne autorisation på vegne af den godkendte organisation.«

| iii) | Punkt b) affattes således:






  »b) | Bortset fra de tilfælde, der er nævnt i 145.A.30(j) og 66.A.20(a)3(ii), må organisationen kun udstede en certificeringsautorisation til certificeringspersonale, der vedrører de grundlæggende kategorier eller underkategorier og enhver typeklassificering, der fremgår af licensen til luftfartøjsvedligeholdelse som krævet ved bilag III (del-66), forudsat at licensen forbliver gyldig gennem hele godkendelsens gyldighedsperiode, og at certificeringspersonalet forbliver i overensstemmelse med bilag III (del-66).« |
| --- | --- | --- |

iii)

Punkt b) affattes således:

»b)

Bortset fra de tilfælde, der er nævnt i 145.A.30(j) og 66.A.20(a)3(ii), må organisationen kun udstede en certificeringsautorisation til certificeringspersonale, der vedrører de grundlæggende kategorier eller underkategorier og enhver typeklassificering, der fremgår af licensen til luftfartøjsvedligeholdelse som krævet ved bilag III (del-66), forudsat at licensen forbliver gyldig gennem hele godkendelsens gyldighedsperiode, og at certificeringspersonalet forbliver i overensstemmelse med bilag III (del-66).«

| iv) | Punkt c) affattes således:






  »c) | Organisationen skal sikre, at alt certificeringspersonale og hjælpepersonale opnår mindst seks måneders faktisk, relevant luftfartøjs- eller komponentvedligeholdelseserfaring i enhver uafbrudt toårsperiode.
  Ved »opnår faktisk, relevant luftfartøjs- eller komponentvedligeholdelseserfaring« forstås i dette punkt: at personen har arbejdet i et luftfartøjs- eller komponentvedligeholdelsesmiljø og har udøvet enten certificeringsautorisationens rettigheder og/eller reelt har udført vedligeholdelse på som minimum nogle af de luftfartøjstypesystemer eller luftfartøjsgruppesystemer, der er angivet i den pågældende certificeringsautorisation.« |
| --- | --- | --- |

iv)

Punkt c) affattes således:

»c)

Organisationen skal sikre, at alt certificeringspersonale og hjælpepersonale opnår mindst seks måneders faktisk, relevant luftfartøjs- eller komponentvedligeholdelseserfaring i enhver uafbrudt toårsperiode.

Ved »opnår faktisk, relevant luftfartøjs- eller komponentvedligeholdelseserfaring« forstås i dette punkt: at personen har arbejdet i et luftfartøjs- eller komponentvedligeholdelsesmiljø og har udøvet enten certificeringsautorisationens rettigheder og/eller reelt har udført vedligeholdelse på som minimum nogle af de luftfartøjstypesystemer eller luftfartøjsgruppesystemer, der er angivet i den pågældende certificeringsautorisation.«

| v) | I punkt d), e), j) og m) erstattes »kategori B1- og B2-hjælpepersonalet« af »hjælpepersonalet« og »kategori B1- og B2-hjælpepersonale« af »hjælpepersonale«. |
| --- | --- |

v)

I punkt d), e), j) og m) erstattes »kategori B1- og B2-hjælpepersonalet« af »hjælpepersonalet« og »kategori B1- og B2-hjælpepersonale« af »hjælpepersonale«.

| vi) | Følgende punkter indsættes:






  »n) | Indehaveren af et kategori A-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat må kun udøve certificeringsrettigheder på en specifik luftfartøjstype efter tilfredsstillende fuldførelse af den for kategori A-luftfartøjer relevante opgavetræning, der skal varetages af en organisation, som er behørigt godkendt i overensstemmelse med bilag II (del-145) eller bilag IV (del-147). Uddannelsen skal omfatte praktisk træning og teoretisk uddannelse, alt efter hvad der er relevant for hver autoriseret opgave. Den tilfredsstillende fuldførelse af træningen skal påvises ved en prøve eller ved arbejdspladsvurdering, der foretages af organisationen. |
| --- | --- | --- |

vi)

Følgende punkter indsættes:

»n)

Indehaveren af et kategori A-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat må kun udøve certificeringsrettigheder på en specifik luftfartøjstype efter tilfredsstillende fuldførelse af den for kategori A-luftfartøjer relevante opgavetræning, der skal varetages af en organisation, som er behørigt godkendt i overensstemmelse med bilag II (del-145) eller bilag IV (del-147). Uddannelsen skal omfatte praktisk træning og teoretisk uddannelse, alt efter hvad der er relevant for hver autoriseret opgave. Den tilfredsstillende fuldførelse af træningen skal påvises ved en prøve eller ved arbejdspladsvurdering, der foretages af organisationen.

| o) | Indehaveren af et kategori B2-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat må kun udøve de certificeringsrettigheder, der er beskrevet i 66.A.20(a)(3)(ii) i bilag III (del-66) efter tilfredsstillende fuldførelse af i) den for kategori A-luftfartøjer relevante opgavetræning og ii) seks måneders dokumenteret praktisk erfaring, der skal dække alle punkter i den autorisation, der udstedes. Opgavetræningen skal omfatte praktisk træning og teoretisk uddannelse, alt efter hvad der er relevant for hver autoriseret opgave. Den tilfredsstillende fuldførelse af træningen skal påvises ved en prøve eller ved arbejdspladsvurdering. Opgavetræningen og prøven/vurderingen skal udføres af den vedligeholdelsesorganisation, der udsteder certificeringspersonaleautorisationen. Den praktiske erfaring skal også erhverves i en sådan vedligeholdelsesorganisation.« |
| --- | --- |

o)

Indehaveren af et kategori B2-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat må kun udøve de certificeringsrettigheder, der er beskrevet i 66.A.20(a)(3)(ii) i bilag III (del-66) efter tilfredsstillende fuldførelse af i) den for kategori A-luftfartøjer relevante opgavetræning og ii) seks måneders dokumenteret praktisk erfaring, der skal dække alle punkter i den autorisation, der udstedes. Opgavetræningen skal omfatte praktisk træning og teoretisk uddannelse, alt efter hvad der er relevant for hver autoriseret opgave. Den tilfredsstillende fuldførelse af træningen skal påvises ved en prøve eller ved arbejdspladsvurdering. Opgavetræningen og prøven/vurderingen skal udføres af den vedligeholdelsesorganisation, der udsteder certificeringspersonaleautorisationen. Den praktiske erfaring skal også erhverves i en sådan vedligeholdelsesorganisation.«

| 4) | I 145.A.70(a)6, erstattes »B1- og B2-hjælpepersonale« af »hjælpepersonale«. |
| --- | --- |

4)

I 145.A.70(a)6, erstattes »B1- og B2-hjælpepersonale« af »hjælpepersonale«.

| 5) | 145.B.17 udgår. |
| --- | --- |

5)

145.B.17 udgår.

| 6) | Tillæg IV til del-145 affattes således:

  »Tillæg IV

  Betingelser for anvendelse af personale, som ikke er kvalificeret i overensstemmelse med bilag III (del-66) som omhandlet i del-145 A.30(j) 1 og 2

  1.   Certificeringspersonale, som opfylder alle følgende betingelser, anses for at imødekomme hensigten med 145.A.30(j)(1) og (2):






  a) | Personen skal være i besiddelse af en licens eller en certificeringspersonaleautorisation, der er udstedt i henhold til nationale bestemmelser i fuld overensstemmelse med ICAO's bilag 1. |
| --- | --- | --- |

6)

Tillæg IV til del-145 affattes således:

»Tillæg IV

Betingelser for anvendelse af personale, som ikke er kvalificeret i overensstemmelse med bilag III (del-66) som omhandlet i del-145 A.30(j) 1 og 2

1.   Certificeringspersonale, som opfylder alle følgende betingelser, anses for at imødekomme hensigten med 145.A.30(j)(1) og (2):

a)

Personen skal være i besiddelse af en licens eller en certificeringspersonaleautorisation, der er udstedt i henhold til nationale bestemmelser i fuld overensstemmelse med ICAO's bilag 1.

| b) | Personens arbejdsomfang må ikke overstige omfanget af det arbejde, der er defineret i det mest restriktive af henholdsvis det nationale certifikat eller certificeringspersonaleautorisationen. |
| --- | --- |

b)

Personens arbejdsomfang må ikke overstige omfanget af det arbejde, der er defineret i det mest restriktive af henholdsvis det nationale certifikat eller certificeringspersonaleautorisationen.

| c) | Vedkommende skal godtgøre at have modtaget uddannelse i menneskelige faktorer og luftfartslovgivning som omhandlet i modul 9 og 10 i tillæg I til bilag III (del-66). |
| --- | --- |

c)

Vedkommende skal godtgøre at have modtaget uddannelse i menneskelige faktorer og luftfartslovgivning som omhandlet i modul 9 og 10 i tillæg I til bilag III (del-66).

| d) | Personen skal kunne dokumentere 5 års vedligeholdelseserfaring med linjevedligeholdelsescertificeringspersonale og 8 år med basevedligeholdelsescertificeringspersonale. De personer, hvis autoriserede opgaver ikke er mere omfangsrige end dem, som del-66-kategori-A-certificeringspersonale udfører, skal dog kun dokumentere 3 års vedligeholdelseserfaring. |
| --- | --- |

d)

Personen skal kunne dokumentere 5 års vedligeholdelseserfaring med linjevedligeholdelsescertificeringspersonale og 8 år med basevedligeholdelsescertificeringspersonale. De personer, hvis autoriserede opgaver ikke er mere omfangsrige end dem, som del-66-kategori-A-certificeringspersonale udfører, skal dog kun dokumentere 3 års vedligeholdelseserfaring.

| e) | Linjevedligeholdelsescertificeringspersonale og basevedligeholdelsescertificeringspersonale skal godtgøre at have modtaget typeuddannelse og bestået en prøve på kategori B1, B2 eller B3-niveau som omhandlet i tillæg III til bilag III (del-66) for hver luftfartøjstype inden for arbejdsomfanget som omhandlet i punkt b). Personer, hvis arbejdsomfang ikke går videre end omfanget for kategori-A-certificeringspersonale, må dog modtage opgavetræning i stedet for den komplette typeuddannelse. |
| --- | --- |

e)

Linjevedligeholdelsescertificeringspersonale og basevedligeholdelsescertificeringspersonale skal godtgøre at have modtaget typeuddannelse og bestået en prøve på kategori B1, B2 eller B3-niveau som omhandlet i tillæg III til bilag III (del-66) for hver luftfartøjstype inden for arbejdsomfanget som omhandlet i punkt b). Personer, hvis arbejdsomfang ikke går videre end omfanget for kategori-A-certificeringspersonale, må dog modtage opgavetræning i stedet for den komplette typeuddannelse.

| f) | Basevedligeholdelsescertificeringspersonale skal godtgøre at have modtaget typeuddannelse og bestået en prøve på kategori C-niveau som omhandlet i tillæg III til bilag III (del-66) for hver luftfartøjstype inden for arbejdsomfanget som omhandlet i punkt b), bortset fra at uddannelsen og prøven for den første luftfartøjstype skal være på kategori B1, B2 eller B3-niveau i tillæg III. |
| --- | --- |

f)

Basevedligeholdelsescertificeringspersonale skal godtgøre at have modtaget typeuddannelse og bestået en prøve på kategori C-niveau som omhandlet i tillæg III til bilag III (del-66) for hver luftfartøjstype inden for arbejdsomfanget som omhandlet i punkt b), bortset fra at uddannelsen og prøven for den første luftfartøjstype skal være på kategori B1, B2 eller B3-niveau i tillæg III.

2.   Beskyttede rettigheder

| a) | Personale, der har rettigheder før ikrafttrædelsen af de relevante krav i bilag III (del-66), kan fortsat udøve disse uden at skulle opfylde punkt 1, punkt c) til f). |
| --- | --- |

a)

Personale, der har rettigheder før ikrafttrædelsen af de relevante krav i bilag III (del-66), kan fortsat udøve disse uden at skulle opfylde punkt 1, punkt c) til f).

| b) | Efter denne dato skal certificeringspersonale, som ønsker at udvide omfanget af deres autorisation til at omfatte yderligere rettigheder, opfylde punkt 1. |
| --- | --- |

b)

Efter denne dato skal certificeringspersonale, som ønsker at udvide omfanget af deres autorisation til at omfatte yderligere rettigheder, opfylde punkt 1.

| c) | Uanset underpunkt 2(b) ovenfor kræves der ikke overensstemmelse med punkt 1(c) og 1(d) i tilfælde af yderligere typeuddannelse.« |
| --- | --- |

c)

Uanset underpunkt 2(b) ovenfor kræves der ikke overensstemmelse med punkt 1(c) og 1(d) i tilfælde af yderligere typeuddannelse.«

| 3. | Bilag III (del-66) til forordning (EF) nr. 2042/2003 affattes således:»
  BILAG III

  (Del-66)

  INDHOLDSFORTEGNELSE

  66.1.   Kompetent myndighed


  SEKTION A —   TEKNISKE KRAV

  SUBPART A —   LUFTFARTØJSVEDLIGEHOLDELSESCERTIFIKAT






  66.A.1 | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |

3.

Bilag III (del-66) til forordning (EF) nr. 2042/2003 affattes således:

BILAG III

(Del-66)

INDHOLDSFORTEGNELSE

66.1.   Kompetent myndighed

SEKTION A —   TEKNISKE KRAV

SUBPART A —   LUFTFARTØJSVEDLIGEHOLDELSESCERTIFIKAT

66.A.1

| 66.A.3 | Certifikatkategorier |
| --- | --- |

66.A.3

| 66.A.5 | Luftfartøjsgrupper |
| --- | --- |

66.A.5

| 66.A.10 | Ansøgning |
| --- | --- |

66.A.10

| 66.A.15 | Berettigelse |
| --- | --- |

66.A.15

| 66.A.20 | Rettigheder |
| --- | --- |

66.A.20

| 66.A.25 | Krav til grundlæggende viden |
| --- | --- |

66.A.25

| 66.A.30 | Grundlæggende krav til erfaring |
| --- | --- |

66.A.30

| 66.A.40 | Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatets fortsatte gyldighed |
| --- | --- |

66.A.40

| 66.A.45 | Påtegning med luftfartøjsrettigheder |
| --- | --- |

66.A.45

| 66.A.50 | Begrænsninger |
| --- | --- |

66.A.50

| 66.A.55 | Kvalifikationsbevis |
| --- | --- |

66.A.55

| 66.A.70 | Konverteringsbestemmelser |
| --- | --- |

66.A.70

SEKTION B —   PROCEDURER FOR KOMPETENTE MYNDIGHEDER

SUBPART A —   GENERELT

| 66.B.1 | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

66.B.1

| 66.B.10 | Den kompetente myndighed |
| --- | --- |

66.B.10

| 66.B.20 | Opbevaring af dokumentation |
| --- | --- |

66.B.20

| 66.B.25 | Gensidig udveksling af oplysninger |
| --- | --- |

66.B.25

| 66.B.30 | Dispensationer |
| --- | --- |

66.B.30

SUBPART B —   UDSTEDELSE AF ET LUFTFARTØJSVEDLIGEHOLDELSESCERTIFIKAT

| 66.B.100 | Procedure for den kompetente myndigheds udstedelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat |
| --- | --- |

66.B.100

| 66.B.105 | Procedure for udstedelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat gennem den del-145-godkendte vedligeholdelsesorganisation |
| --- | --- |

66.B.105

| 66.B.110 | Procedure for ændring af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, så det indeholder en yderligere grundlæggende kategori eller underkategori |
| --- | --- |

66.B.110

| 66.B.115 | Procedure for ændring af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, så det indeholder en luftfartøjsrettighed, eller for fjernelse af begrænsninger |
| --- | --- |

66.B.115

| 66.B.120 | Procedure for fornyelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikats gyldighed |
| --- | --- |

66.B.120

| 66.B.125 | Procedure for konvertering af certifikater og herunder grupperettigheder |
| --- | --- |

66.B.125

| 66.B.130 | Procedure for direkte godkendelse af luftfartøjstypeuddannelse |
| --- | --- |

66.B.130

SUBPART C —   PRØVER

| 66.B.200 | Prøver afholdt af den kompetente myndighed |
| --- | --- |

66.B.200

SUBPART D —   KONVERTERING AF CERTIFICERINGSPERSONALES KVALIFIKATIONER

| 66.B.300 | Generelt |
| --- | --- |

66.B.300

| 66.B.305 | Konverteringsrapport for nationale kvalifikationer |
| --- | --- |

66.B.305

| 66.B.310 | Konverteringsrapport for godkendte vedligeholdelsesorganisationsautorisationer |
| --- | --- |

66.B.310

SUBPART E —   GODSKRIVNING AF PRØVER

| 66.B.400 | Generelt |
| --- | --- |

66.B.400

| 66.B.405 | Prøvegodskrivningsrapport |
| --- | --- |

66.B.405

| 66.B.410 | Prøvegodskrivningens gyldighed |
| --- | --- |

66.B.410

SUBPART F —   LØBENDE KONTROL

| 66.B.500 | Tilbagekaldelse, inddragelse eller begrænsning af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater |
| --- | --- |

66.B.500

TILLÆG

| Tillæg I — | Krav til grundlæggende viden |
| --- | --- |

Tillæg I —

| Tillæg II — | Standard for grundlæggende prøver |
| --- | --- |

Tillæg II —

| Tillæg III — | Luftfartøjstypeuddannelse og prøvestandard. Uddannelse på arbejdspladsen |
| --- | --- |

Tillæg III —

| Tillæg IV — | Krav til erfaring for forlængelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat |
| --- | --- |

Tillæg IV —

| Tillæg V — | EASA-formular 19 — Ansøgningsformular |
| --- | --- |

Tillæg V —

| Tillæg VI — | EASA-formular 26 — Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat som omhandlet i bilag II (del-66) |
| --- | --- |

Tillæg VI —

66.1   Den kompetente myndighed

| a) | I dette bilag (del-66) forstås ved kompetent myndighed:






  1. | den myndighed, der er udpeget af medlemsstaten, og til hvem en person først indgiver sin ansøgning om udstedelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, eller |
| --- | --- | --- |

a)

I dette bilag (del-66) forstås ved kompetent myndighed:

1.

den myndighed, der er udpeget af medlemsstaten, og til hvem en person først indgiver sin ansøgning om udstedelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, eller

| 2. | den myndighed, der er udpeget af en anden medlemsstat, hvis dette er en anden, hvis dette er aftalt med den i punkt 1 nævnte myndighed. I dette tilfælde tilbagekaldes det i punkt 1 omhandlede certifikat, den i punkt 66.B.20 nævnte dokumentation skal overføres, og der skal udstedes et nyt certifikat på grundlag af denne dokumentation. |
| --- | --- |

2.

den myndighed, der er udpeget af en anden medlemsstat, hvis dette er en anden, hvis dette er aftalt med den i punkt 1 nævnte myndighed. I dette tilfælde tilbagekaldes det i punkt 1 omhandlede certifikat, den i punkt 66.B.20 nævnte dokumentation skal overføres, og der skal udstedes et nyt certifikat på grundlag af denne dokumentation.

| b) | Agenturet får til opgave at definere:






  1. | listen over luftfartøjstyper og |
| --- | --- | --- |

b)

Agenturet får til opgave at definere:

1.

listen over luftfartøjstyper og

| 2. | hvilke skrog/motorkombinationer er omfattet af hver luftfartøjstyperettighed. |
| --- | --- |

2.

hvilke skrog/motorkombinationer er omfattet af hver luftfartøjstyperettighed.

SEKTION A

TEKNISKE KRAV

SUBPART A

LUFTFARTØJSVEDLIGEHOLDELSESCERTIFIKAT

66.A.1   Anvendelsesområde

I denne sektion defineres luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet, og kravene vedrørende dets anvendelse, udstedelse og gyldighedsforlængelse fastsættes.

66.A.3   Certifikatkategorier

| a) | Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater omfatter følgende kategorier:






  — | Kategori A |
| --- | --- | --- |

a)

Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater omfatter følgende kategorier:

—

Kategori A

| — | Kategori B1 |
| --- | --- |

—

Kategori B1

| — | Kategori B2 |
| --- | --- |

—

Kategori B2

| — | Kategori B3 |
| --- | --- |

—

Kategori B3

| — | Kategori C |
| --- | --- |

—

Kategori C

| b) | Kategori A og B1 er inddelt i underkategorier i forhold til kombinationer af flyvemaskiner, helikoptere og turbine- og stempelmotorer. Disse underkategorier er:






  — | A1 og B1.1 Flyvemaskiner med turbinemotor |
| --- | --- | --- |

b)

Kategori A og B1 er inddelt i underkategorier i forhold til kombinationer af flyvemaskiner, helikoptere og turbine- og stempelmotorer. Disse underkategorier er:

—

A1 og B1.1 Flyvemaskiner med turbinemotor

| — | A2 og B1.2 Flyvemaskiner med stempelmotor |
| --- | --- |

—

A2 og B1.2 Flyvemaskiner med stempelmotor

| — | A3 og B1.3 Helikoptere med turbinemotor |
| --- | --- |

—

A3 og B1.3 Helikoptere med turbinemotor

| — | A4 og B1.4 Helikoptere med stempelmotor |
| --- | --- |

—

A4 og B1.4 Helikoptere med stempelmotor

| c) | Kategori B3 finder anvendelse på ikke-trykregulerede flyvemaskiner med stempelmotorer med en MTOM på 2 000 kg og derunder. |
| --- | --- |

c)

Kategori B3 finder anvendelse på ikke-trykregulerede flyvemaskiner med stempelmotorer med en MTOM på 2 000 kg og derunder.

66.A.5   Luftfartøjsgrupper

Med henblik på rettigheder på luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater klassificeres luftfartøjer i følgende grupper:

| 1. | Gruppe 1: komplekse motordrevne luftfartøjer og flermotorede helikoptere, flyvemaskiner med en maksimal certificeret operationel højde, som overstiger FL290, flyvemaskiner udstyret med fly-by-wire-systemer og andre luftfartøjer, for hvilke en luftfartøjstyperettighed er påkrævet ifølge agenturets definitioner. |
| --- | --- |

1.

Gruppe 1: komplekse motordrevne luftfartøjer og flermotorede helikoptere, flyvemaskiner med en maksimal certificeret operationel højde, som overstiger FL290, flyvemaskiner udstyret med fly-by-wire-systemer og andre luftfartøjer, for hvilke en luftfartøjstyperettighed er påkrævet ifølge agenturets definitioner.

| 2. | Gruppe 2: luftfartøjer ud over dem i gruppe 1, som tilhører følgende undergrupper:






  — | undergruppe 2a: enmotorede flyvemaskiner med turbopropmotor |
| --- | --- | --- |

2.

Gruppe 2: luftfartøjer ud over dem i gruppe 1, som tilhører følgende undergrupper:

—

undergruppe 2a: enmotorede flyvemaskiner med turbopropmotor

| — | undergruppe 2b: enmotorede helikoptere med turbinemotor |
| --- | --- |

—

undergruppe 2b: enmotorede helikoptere med turbinemotor

| — | undergruppe 2c: enmotorede helikoptere med stempelmotor |
| --- | --- |

—

undergruppe 2c: enmotorede helikoptere med stempelmotor

| 3. | Gruppe 3: flyvemaskiner med stempelmotorer ud over dem i gruppe 1. |
| --- | --- |

3.

Gruppe 3: flyvemaskiner med stempelmotorer ud over dem i gruppe 1.

66.A.10   Ansøgning

| a) | En ansøgning om et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller ændring af et sådant certifikat skal indgives på en EASA-formular 19 (se tillæg V) på en måde, der er fastlagt af den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

a)

En ansøgning om et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller ændring af et sådant certifikat skal indgives på en EASA-formular 19 (se tillæg V) på en måde, der er fastlagt af den kompetente myndighed.

| b) | En ansøgning om ændring af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat skal indgives til den kompetente myndighed for den medlemsstat, der har udstedt luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet. |
| --- | --- |

b)

En ansøgning om ændring af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat skal indgives til den kompetente myndighed for den medlemsstat, der har udstedt luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet.

| c) | Ud over de dokumenter, der kræves i henhold til 66.A.10(a), 66.A.10(b) og 66.B.105, hvor det er relevant, skal ansøgeren om yderligere grundlæggende kategorier eller underkategorier på et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat indgive sit nuværende originale luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat til den kompetente myndighed sammen med EASA-formular 19. |
| --- | --- |

c)

Ud over de dokumenter, der kræves i henhold til 66.A.10(a), 66.A.10(b) og 66.B.105, hvor det er relevant, skal ansøgeren om yderligere grundlæggende kategorier eller underkategorier på et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat indgive sit nuværende originale luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat til den kompetente myndighed sammen med EASA-formular 19.

| d) | Såfremt ansøgeren til en ændring af de grundlæggende kategorier er kvalificeret til en sådan ændring i kraft af den i 66.B.100 nævnte procedure i en anden medlemsstat end den, som udstedte certifikatet, skal ansøgningen sendes til den kompetente myndighed, der er nævnt i 66.1. |
| --- | --- |

d)

Såfremt ansøgeren til en ændring af de grundlæggende kategorier er kvalificeret til en sådan ændring i kraft af den i 66.B.100 nævnte procedure i en anden medlemsstat end den, som udstedte certifikatet, skal ansøgningen sendes til den kompetente myndighed, der er nævnt i 66.1.

| e) | Såfremt ansøgeren til en ændring af de grundlæggende kategorier er kvalificeret til en sådan ændring i kraft af den i 66.B.105 nævnte procedure i en anden medlemsstat end den, som udstedte certifikatet, skal den vedligeholdelsesorganisation, som er godkendt efter bilag II (del-145), sende luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet sammen med EASA-formular 19 til den kompetente myndighed, der er nævnt i 66.1, for at få medlemsstatens stempel og underskrift på ændringen eller genudstedelsen af certifikatet alt efter omstændighederne. |
| --- | --- |

e)

Såfremt ansøgeren til en ændring af de grundlæggende kategorier er kvalificeret til en sådan ændring i kraft af den i 66.B.105 nævnte procedure i en anden medlemsstat end den, som udstedte certifikatet, skal den vedligeholdelsesorganisation, som er godkendt efter bilag II (del-145), sende luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet sammen med EASA-formular 19 til den kompetente myndighed, der er nævnt i 66.1, for at få medlemsstatens stempel og underskrift på ændringen eller genudstedelsen af certifikatet alt efter omstændighederne.

| f) | Hver ansøgning skal underbygges med dokumentation for opfyldelse af de på ansøgningstidspunktet gældende krav til teoretisk viden, praktisk uddannelse og erfaring. |
| --- | --- |

f)

Hver ansøgning skal underbygges med dokumentation for opfyldelse af de på ansøgningstidspunktet gældende krav til teoretisk viden, praktisk uddannelse og erfaring.

66.A.15   Berettigelse

En ansøger til et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat skal være fyldt mindst 18 år.

66.A.20   Rettigheder

| a) | Følgende rettigheder finder anvendelse:






  1. | Et kategori A-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat giver indehaveren tilladelse til at udstede certifikater om frigivelse til tjeneste efter planlagt mindre linjevedligeholdelse og enkel fejludbedring inden for de opgavebegrænsninger, der specifikt er påtegnet den certificeringsautorisation, som er nævnt i 145.A.35 i bilag II (del-145). Certificeringsrettighederne skal være begrænset til det arbejde, som indehaveren af certifikatet personligt har udført i den vedligeholdelsesorganisation, der udstedte certificeringsautorisationen. |
| --- | --- | --- |

a)

Følgende rettigheder finder anvendelse:

1.

Et kategori A-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat giver indehaveren tilladelse til at udstede certifikater om frigivelse til tjeneste efter planlagt mindre linjevedligeholdelse og enkel fejludbedring inden for de opgavebegrænsninger, der specifikt er påtegnet den certificeringsautorisation, som er nævnt i 145.A.35 i bilag II (del-145). Certificeringsrettighederne skal være begrænset til det arbejde, som indehaveren af certifikatet personligt har udført i den vedligeholdelsesorganisation, der udstedte certificeringsautorisationen.

| 2. | Et kategori B1-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat giver indehaveren ret til at udstede certifikater om frigivelse til tjeneste og fungere som B1-hjælpepersonale for:






  — | vedligeholdelse udført på luftfartøjsstruktur, motorinstallationer samt mekaniske og elektriske systemer |
| --- | --- | --- |

2.

Et kategori B1-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat giver indehaveren ret til at udstede certifikater om frigivelse til tjeneste og fungere som B1-hjælpepersonale for:

—

vedligeholdelse udført på luftfartøjsstruktur, motorinstallationer samt mekaniske og elektriske systemer

| — | arbejde på ethvert flyelektronisk system, der blot kræver enkle test for at påvise deres funktionsdygtighed, og som ikke kræver fejlfinding. |
| --- | --- |

—

arbejde på ethvert flyelektronisk system, der blot kræver enkle test for at påvise deres funktionsdygtighed, og som ikke kræver fejlfinding.

Kategori B1 indeholder den relevante A-underkategori.

| 3. | Et kategori B2-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat giver indehaveren ret til:






  i) | at udstede certifikater om frigivelse til tjeneste og fungere som B2-hjælpepersonale for:






  — | vedligeholdelse udført på flyelektroniske og elektriske systemer og |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Et kategori B2-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat giver indehaveren ret til:

i)

at udstede certifikater om frigivelse til tjeneste og fungere som B2-hjælpepersonale for:

—

vedligeholdelse udført på flyelektroniske og elektriske systemer og

| — | elektriske og flyelektroniske opgaver på motorinstallationer og mekaniske systemer, som blot kræver enkle prøver for at vise deres funktionsdygtighed, og |
| --- | --- |

—

elektriske og flyelektroniske opgaver på motorinstallationer og mekaniske systemer, som blot kræver enkle prøver for at vise deres funktionsdygtighed, og

| ii) | at udstede certifikater om frigivelse til tjeneste efter planlagt mindre linjevedligeholdelse og enkel fejludbedring inden for de opgavebegrænsninger, der specifikt er påtegnet den certificeringsautorisation, som er nævnt i 145.A.35 i bilag II (del-145). Denne certificeringsrettighed er begrænset til arbejde, som certifikatindehaveren personligt har udført i den vedligeholdelsesorganisation, som udstedte certificeringsautorisationen, og til de rettigheder, der allerede er påtegnet B2-certifikatet. |
| --- | --- |

ii)

at udstede certifikater om frigivelse til tjeneste efter planlagt mindre linjevedligeholdelse og enkel fejludbedring inden for de opgavebegrænsninger, der specifikt er påtegnet den certificeringsautorisation, som er nævnt i 145.A.35 i bilag II (del-145). Denne certificeringsrettighed er begrænset til arbejde, som certifikatindehaveren personligt har udført i den vedligeholdelsesorganisation, som udstedte certificeringsautorisationen, og til de rettigheder, der allerede er påtegnet B2-certifikatet.

Kategori B2-certifikatet omfatter ikke en A-underkategori.

| 4. | Et kategori B3-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat giver indehaveren ret til at udstede certifikater om frigivelse til tjeneste og fungere som B3-hjælpepersonale for:






  — | vedligeholdelse udført på flyvemaskinestruktur, motorinstallationer samt mekaniske og elektriske systemer |
| --- | --- | --- |

4.

Et kategori B3-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat giver indehaveren ret til at udstede certifikater om frigivelse til tjeneste og fungere som B3-hjælpepersonale for:

—

vedligeholdelse udført på flyvemaskinestruktur, motorinstallationer samt mekaniske og elektriske systemer

| — | arbejde på ethvert flyelektronisk system, der blot kræver enkle test for at påvise deres funktionsdygtighed, og som ikke kræver fejlfinding. |
| --- | --- |

—

arbejde på ethvert flyelektronisk system, der blot kræver enkle test for at påvise deres funktionsdygtighed, og som ikke kræver fejlfinding.

| 5. | Et kategori C-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat giver indehaveren ret til at udstede certifikater om frigivelse til tjeneste efter grundlæggende vedligeholdelse på luftfartøjer. Rettighederne gælder for luftfartøjet i sin helhed. |
| --- | --- |

5.

Et kategori C-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat giver indehaveren ret til at udstede certifikater om frigivelse til tjeneste efter grundlæggende vedligeholdelse på luftfartøjer. Rettighederne gælder for luftfartøjet i sin helhed.

| b) | Indehaveren af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat må ikke udøve sine rettigheder, medmindre:






  1. | det er i overensstemmelse med de gældende krav i bilag I (del-M) og bilag II (del-145) og |
| --- | --- | --- |

b)

Indehaveren af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat må ikke udøve sine rettigheder, medmindre:

1.

det er i overensstemmelse med de gældende krav i bilag I (del-M) og bilag II (del-145) og

| 2. | indehaveren i den forudgående toårsperiode enten har opnået seks måneders vedligeholdelseserfaring i overensstemmelse med de rettigheder, som luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet giver, eller har opfyldt betingelsen for udstedelse af de pågældende rettigheder og |
| --- | --- |

2.

indehaveren i den forudgående toårsperiode enten har opnået seks måneders vedligeholdelseserfaring i overensstemmelse med de rettigheder, som luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet giver, eller har opfyldt betingelsen for udstedelse af de pågældende rettigheder og

| 3. | vedkommende har de relevante kompetencer til at certificere vedligeholdelse på det pågældende luftfartøj og |
| --- | --- |

3.

vedkommende har de relevante kompetencer til at certificere vedligeholdelse på det pågældende luftfartøj og

| 4. | vedkommende kan læse, skrive og kommunikere på et forståeligt niveau på det eller de sprog, hvorpå den tekniske dokumentation og de procedurer, der er nødvendige til støtte for udstedelsen af certifikatet om frigivelse til tjeneste, er skrevet. |
| --- | --- |

4.

vedkommende kan læse, skrive og kommunikere på et forståeligt niveau på det eller de sprog, hvorpå den tekniske dokumentation og de procedurer, der er nødvendige til støtte for udstedelsen af certifikatet om frigivelse til tjeneste, er skrevet.

66.A.25   Krav til grundlæggende viden

| a) | En ansøger til et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller en tilføjelse af en kategori eller underkategori til et sådant certifikat skal ved en prøve påvise at besidde tilstrækkelig viden om de relevante emnemoduler i overensstemmelse med tillæg I til bilag III (del-66). Prøven skal afholdes af enten en uddannelsesorganisation, som er behørigt godkendt i henhold til bilag IV (del-147), eller den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

a)

En ansøger til et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller en tilføjelse af en kategori eller underkategori til et sådant certifikat skal ved en prøve påvise at besidde tilstrækkelig viden om de relevante emnemoduler i overensstemmelse med tillæg I til bilag III (del-66). Prøven skal afholdes af enten en uddannelsesorganisation, som er behørigt godkendt i henhold til bilag IV (del-147), eller den kompetente myndighed.

| b) | Uddannelseskurserne eller -prøverne skal bestås inden ti år inden ansøgningen om et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller en tilføjelse af en kategori eller underkategori til et sådant luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat. Skulle dette ikke være tilfældet, kan prøvegodskrivning opnås i overensstemmelse med punkt c). |
| --- | --- |

b)

Uddannelseskurserne eller -prøverne skal bestås inden ti år inden ansøgningen om et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller en tilføjelse af en kategori eller underkategori til et sådant luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat. Skulle dette ikke være tilfældet, kan prøvegodskrivning opnås i overensstemmelse med punkt c).

| c) | Ansøgeren kan ansøge den kompetente myndighed om fuld eller delvis prøvegodskrivning for så vidt angår kravene til grundlæggende viden for:






  1. | grundlæggende teoriprøver, der ikke opfylder det i punkt b) beskrevne krav, og |
| --- | --- | --- |

c)

Ansøgeren kan ansøge den kompetente myndighed om fuld eller delvis prøvegodskrivning for så vidt angår kravene til grundlæggende viden for:

1.

grundlæggende teoriprøver, der ikke opfylder det i punkt b) beskrevne krav, og

| 2. | andre tekniske kvalifikationer, som efter den kompetente myndigheds vurdering svarer til videnstandarden i bilag III (del-66). |
| --- | --- |

2.

andre tekniske kvalifikationer, som efter den kompetente myndigheds vurdering svarer til videnstandarden i bilag III (del-66).

Der godskrives i overensstemmelse med subpart E i sektion B i dette bilag (del-66).

| d) | Godskrivninger udløber ti år efter, at den kompetente myndighed gav dem til ansøgeren. Efter udløbsdatoen kan ansøgeren ansøge om nye godskrivninger. |
| --- | --- |

d)

Godskrivninger udløber ti år efter, at den kompetente myndighed gav dem til ansøgeren. Efter udløbsdatoen kan ansøgeren ansøge om nye godskrivninger.

66.A.30   Grundlæggende krav til erfaring

| a) | En ansøger til et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat skal have:






  1. | for kategori A, underkategori B1.2 og B1.4 samt kategori B3:






  i) | tre års praktisk vedligeholdelseserfaring inden for drift af luftfartøjer, såfremt ansøgeren ikke har gennemført en relevant teknisk uddannelse, eller |
| --- | --- | --- | --- |

a)

En ansøger til et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat skal have:

1.

for kategori A, underkategori B1.2 og B1.4 samt kategori B3:

i)

tre års praktisk vedligeholdelseserfaring inden for drift af luftfartøjer, såfremt ansøgeren ikke har gennemført en relevant teknisk uddannelse, eller

| ii) | to års praktisk vedligeholdelseserfaring inden for drift af luftfartøjer og have gennemført en faguddannelse inden for et teknisk område, der af den kompetente myndighed betragtes som relevant, eller |
| --- | --- |

ii)

to års praktisk vedligeholdelseserfaring inden for drift af luftfartøjer og have gennemført en faguddannelse inden for et teknisk område, der af den kompetente myndighed betragtes som relevant, eller

| iii) | et års praktisk vedligeholdelseserfaring inden for drift af luftfartøjer og have gennemført et grundlæggende uddannelseskursus, der er godkendt i henhold til bilag IV (del-147) |
| --- | --- |

iii)

et års praktisk vedligeholdelseserfaring inden for drift af luftfartøjer og have gennemført et grundlæggende uddannelseskursus, der er godkendt i henhold til bilag IV (del-147)

| 2. | for kategori B2 og underkategori B1.1 og B1.3:






  i) | fem års praktisk vedligeholdelseserfaring inden for drift af luftfartøjer, såfremt ansøgeren ikke har gennemført en relevant teknisk uddannelse, eller |
| --- | --- | --- |

2.

for kategori B2 og underkategori B1.1 og B1.3:

i)

fem års praktisk vedligeholdelseserfaring inden for drift af luftfartøjer, såfremt ansøgeren ikke har gennemført en relevant teknisk uddannelse, eller

| ii) | tre års praktisk vedligeholdelseserfaring inden for drift af luftfartøjer og have gennemført en faguddannelse inden for et teknisk område, som af den kompetente myndighed betragtes som relevant, eller |
| --- | --- |

ii)

tre års praktisk vedligeholdelseserfaring inden for drift af luftfartøjer og have gennemført en faguddannelse inden for et teknisk område, som af den kompetente myndighed betragtes som relevant, eller

| iii) | to års praktisk vedligeholdelseserfaring inden for drift af luftfartøjer og have gennemført et grundlæggende uddannelseskursus, der er godkendt i henhold til bilag IV (del-147) |
| --- | --- |

iii)

to års praktisk vedligeholdelseserfaring inden for drift af luftfartøjer og have gennemført et grundlæggende uddannelseskursus, der er godkendt i henhold til bilag IV (del-147)

| 3. | for kategori C vedrørende store luftfartøjer:






  i) | tre års erfaring med udøvelse af kategori B1.1-, B1.3- eller B2-rettigheder på store luftfartøjer eller som hjælpepersonale i henhold til 145.A.35 eller en kombination af begge, eller |
| --- | --- | --- |

3.

for kategori C vedrørende store luftfartøjer:

i)

tre års erfaring med udøvelse af kategori B1.1-, B1.3- eller B2-rettigheder på store luftfartøjer eller som hjælpepersonale i henhold til 145.A.35 eller en kombination af begge, eller

| ii) | fem års erfaring med udøvelse af kategori B1.2- eller B1.4-rettigheder på store luftfartøjer eller som hjælpepersonale i henhold til 145.A.35 eller en kombination af begge |
| --- | --- |

ii)

fem års erfaring med udøvelse af kategori B1.2- eller B1.4-rettigheder på store luftfartøjer eller som hjælpepersonale i henhold til 145.A.35 eller en kombination af begge

| 4. | for kategori C vedrørende andre luftfartøjer end store luftfartøjer: tre års erfaring med udøvelse af kategori B1- eller B2-rettigheder på andre luftfartøjer end store luftfartøjer eller som hjælpepersonale i henhold til 145.A.35(a) eller en kombination af begge |
| --- | --- |

4.

for kategori C vedrørende andre luftfartøjer end store luftfartøjer: tre års erfaring med udøvelse af kategori B1- eller B2-rettigheder på andre luftfartøjer end store luftfartøjer eller som hjælpepersonale i henhold til 145.A.35(a) eller en kombination af begge

| 5. | for kategori C opnået ved en akademisk eksamen: for en ansøger med en akademisk eksamen inden for en teknisk disciplin fra et universitet eller en anden højere uddannelsesinstitution, der anerkendes af den kompetente myndighed, tre års erhvervserfaring i et vedligeholdelsesmiljø for civile luftfartøjer inden for et repræsentativt udvalg af opgaver, der direkte vedrører vedligeholdelse af luftfartøjer, herunder seks måneders overværelse af grundlæggende vedligeholdelsesopgaver. |
| --- | --- |

5.

for kategori C opnået ved en akademisk eksamen: for en ansøger med en akademisk eksamen inden for en teknisk disciplin fra et universitet eller en anden højere uddannelsesinstitution, der anerkendes af den kompetente myndighed, tre års erhvervserfaring i et vedligeholdelsesmiljø for civile luftfartøjer inden for et repræsentativt udvalg af opgaver, der direkte vedrører vedligeholdelse af luftfartøjer, herunder seks måneders overværelse af grundlæggende vedligeholdelsesopgaver.

| b) | En ansøger til en udvidelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat skal opfylde mindstekravet til erfaring i vedligeholdelse af civile luftfartøjer, der er relevant for den yderligere certifikatkategori eller -underkategori, der er ansøgt om, som defineret i tillæg IV til dette bilag (del-66). |
| --- | --- |

b)

En ansøger til en udvidelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat skal opfylde mindstekravet til erfaring i vedligeholdelse af civile luftfartøjer, der er relevant for den yderligere certifikatkategori eller -underkategori, der er ansøgt om, som defineret i tillæg IV til dette bilag (del-66).

| c) | Erfaringen skal være praktisk og omfatte et repræsentativt udvalg af vedligeholdelsesaktiviteter for luftfartøjer. |
| --- | --- |

c)

Erfaringen skal være praktisk og omfatte et repræsentativt udvalg af vedligeholdelsesaktiviteter for luftfartøjer.

| d) | Mindst et år af den krævede erfaring skal være nylig vedligeholdelseserfaring på luftfartøjer i den kategori/underkategori, hvortil der søges om det første luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat. For efterfølgende kategori- og underkategoriudvidelser på et eksisterende luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat må den krævede yderligere vedligeholdelseserfaring gerne være på mindre end et år, men skal være på mindst tre måneder. Den krævede erfaring skal afhænge af forskellen mellem den nuværende certifikatkategori og -underkategori, og den, der er ansøgt om. Den yderligere erfaring skal være typisk for den nye certifikatkategori/underkategori, der ansøges om. |
| --- | --- |

d)

Mindst et år af den krævede erfaring skal være nylig vedligeholdelseserfaring på luftfartøjer i den kategori/underkategori, hvortil der søges om det første luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat. For efterfølgende kategori- og underkategoriudvidelser på et eksisterende luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat må den krævede yderligere vedligeholdelseserfaring gerne være på mindre end et år, men skal være på mindst tre måneder. Den krævede erfaring skal afhænge af forskellen mellem den nuværende certifikatkategori og -underkategori, og den, der er ansøgt om. Den yderligere erfaring skal være typisk for den nye certifikatkategori/underkategori, der ansøges om.

| e) | Uanset punkt a) skal luftfartøjsvedligeholdelseserfaring, der er opnået uden for et vedligeholdelsesmiljø for civile luftfartøjer, godkendes, når den pågældende vedligeholdelse svarer til det, som er krævet i dette bilag (del-66), som er fastsat af den kompetente myndighed. Der vil imidlertid blive krævet yderligere erfaring med civil luftfartøjsvedligeholdelse for at sikre en passende forståelse for vedligeholdelsesmiljøet for civile luftfartøjer. |
| --- | --- |

e)

Uanset punkt a) skal luftfartøjsvedligeholdelseserfaring, der er opnået uden for et vedligeholdelsesmiljø for civile luftfartøjer, godkendes, når den pågældende vedligeholdelse svarer til det, som er krævet i dette bilag (del-66), som er fastsat af den kompetente myndighed. Der vil imidlertid blive krævet yderligere erfaring med civil luftfartøjsvedligeholdelse for at sikre en passende forståelse for vedligeholdelsesmiljøet for civile luftfartøjer.

| f) | Erfaringen skal være opnået inden ti år inden ansøgningen om et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller en tilføjelse af en kategori eller underkategori til et sådant certifikat. |
| --- | --- |

f)

Erfaringen skal være opnået inden ti år inden ansøgningen om et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller en tilføjelse af en kategori eller underkategori til et sådant certifikat.

66.A.40   Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatets fortsatte gyldighed

| a) | Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet bliver ugyldigt fem år efter dets seneste udstedelse eller ændring, medmindre indehaveren indgiver sit luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat til den kompetente myndighed, der udstedte det, med henblik på at verificere, at certifikatet indeholder de samme oplysninger som dem, der er registreret på den kompetente myndigheds genpart i henhold til 66.B.120. |
| --- | --- |

a)

Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet bliver ugyldigt fem år efter dets seneste udstedelse eller ændring, medmindre indehaveren indgiver sit luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat til den kompetente myndighed, der udstedte det, med henblik på at verificere, at certifikatet indeholder de samme oplysninger som dem, der er registreret på den kompetente myndigheds genpart i henhold til 66.B.120.

| b) | Indehaveren af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat skal udfylde de relevante dele af EASA-formular 19 (se tillæg V) og indgive det med sit eget eksemplar af certifikatet til den kompetente myndighed, der udstedte det oprindelige luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, medmindre indehaveren arbejder i en vedligeholdelsesorganisation, som er godkendt i overensstemmelse med bilag II (del-145), og som i sin redegørelse har en procedure, hvorved denne organisation kan indgive den nødvendige dokumentation på vegne af indehaveren af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet. |
| --- | --- |

b)

Indehaveren af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat skal udfylde de relevante dele af EASA-formular 19 (se tillæg V) og indgive det med sit eget eksemplar af certifikatet til den kompetente myndighed, der udstedte det oprindelige luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, medmindre indehaveren arbejder i en vedligeholdelsesorganisation, som er godkendt i overensstemmelse med bilag II (del-145), og som i sin redegørelse har en procedure, hvorved denne organisation kan indgive den nødvendige dokumentation på vegne af indehaveren af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet.

| c) | Certificeringsrettigheder, der er baseret på et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, bliver ugyldige, så snart luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet bliver ugyldigt. |
| --- | --- |

c)

Certificeringsrettigheder, der er baseret på et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, bliver ugyldige, så snart luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet bliver ugyldigt.

| d) | Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet er kun gyldigt: i) hvis det er udstedt og/eller ændret af den kompetente myndighed, og ii) når indehaveren har underskrevet dokumentet. |
| --- | --- |

d)

Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet er kun gyldigt: i) hvis det er udstedt og/eller ændret af den kompetente myndighed, og ii) når indehaveren har underskrevet dokumentet.

66.A.45   Påtegning med luftfartøjsrettigheder

| a) | Indehaveren af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat skal have sit certifikat påtegnet med de relevante luftfartøjsrettigheder for at være berettiget til at udøve certificeringsrettigheder på en specifik luftfartøjstype.






  — | For kategori B1, B2 eller C er følgende luftfartøjsrettigheder relevante:






  1. | Den relevante luftfartøjstyperettighed for gruppe 1-luftfartøjer. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Indehaveren af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat skal have sit certifikat påtegnet med de relevante luftfartøjsrettigheder for at være berettiget til at udøve certificeringsrettigheder på en specifik luftfartøjstype.

—

For kategori B1, B2 eller C er følgende luftfartøjsrettigheder relevante:

1.

Den relevante luftfartøjstyperettighed for gruppe 1-luftfartøjer.

| 2. | Den relevante luftfartøjstyperettighed, producentundergrupperettighed eller komplette undergrupperettighed for gruppe 2-luftfartøjer. |
| --- | --- |

2.

Den relevante luftfartøjstyperettighed, producentundergrupperettighed eller komplette undergrupperettighed for gruppe 2-luftfartøjer.

| 3. | Den relevante luftfartøjstyperettighed eller komplette undergrupperettighed for gruppe 3-luftfartøjer. |
| --- | --- |

3.

Den relevante luftfartøjstyperettighed eller komplette undergrupperettighed for gruppe 3-luftfartøjer.

| — | Den relevante rettighed for kategori B3 er »ikke-trykregulerede flyvemaskiner med stempelmotorer med en MTOM på 2 000 kg og derunder«. |
| --- | --- |

—

Den relevante rettighed for kategori B3 er »ikke-trykregulerede flyvemaskiner med stempelmotorer med en MTOM på 2 000 kg og derunder«.

| — | Ingen rettigheder er påkrævet for kategori A under forudsætning af, at kravene i 145.A.35 i bilag II (Part-145) er overholdt. |
| --- | --- |

—

Ingen rettigheder er påkrævet for kategori A under forudsætning af, at kravene i 145.A.35 i bilag II (Part-145) er overholdt.

| b) | Luftfartøjstyperettigheder påtegnes på betingelse af tilfredsstillende fuldførelse af en relevant luftfartøjstypeuddannelse for den relevante kategori B1, B2 eller C. |
| --- | --- |

b)

Luftfartøjstyperettigheder påtegnes på betingelse af tilfredsstillende fuldførelse af en relevant luftfartøjstypeuddannelse for den relevante kategori B1, B2 eller C.

| c) | Foruden kravet i punkt b) skal ansøgeren på tilfredsstillende vis fuldføre den tilsvarende oplæring på arbejdspladsen som beskrevet i tillæg III til bilag III (del-66) med henblik på påtegning af den første typerettighed i en given kategori/underkategori. |
| --- | --- |

c)

Foruden kravet i punkt b) skal ansøgeren på tilfredsstillende vis fuldføre den tilsvarende oplæring på arbejdspladsen som beskrevet i tillæg III til bilag III (del-66) med henblik på påtegning af den første typerettighed i en given kategori/underkategori.

| d) | Som en undtagelse fra punkt b) og c) gælder det for gruppe 2- og 3-luftfartøjer, at luftfartøjstyperettigheder også kan udstedes efter:






  — | en tilfredsstillende fuldførelse af den relevante luftfartøjstypeprøve for kategori B1, B2 eller C, der er beskrevet i tillæg III til dette bilag (del-66), og |
| --- | --- | --- |

d)

Som en undtagelse fra punkt b) og c) gælder det for gruppe 2- og 3-luftfartøjer, at luftfartøjstyperettigheder også kan udstedes efter:

—

en tilfredsstillende fuldførelse af den relevante luftfartøjstypeprøve for kategori B1, B2 eller C, der er beskrevet i tillæg III til dette bilag (del-66), og

| — | påvise praktisk erfaring med luftfartøjstypen for kategori B1 og B2. Den praktiske luftfartøjstypeerfaring skal omfatte et repræsentativt udvalg af vedligeholdelsesaktiviteter, der er relevante for denne certifikatkategori. |
| --- | --- |

—

påvise praktisk erfaring med luftfartøjstypen for kategori B1 og B2. Den praktiske luftfartøjstypeerfaring skal omfatte et repræsentativt udvalg af vedligeholdelsesaktiviteter, der er relevante for denne certifikatkategori.

I forbindelse med en kategori-C-rettighed for en person, der er kvalificeret ved at have opnået en akademisk eksamen som anført i 66.A.30(a)(5), skal den første relevante luftfartøjstypeprøve være på kategori B1- eller B2-niveau.

| e) | For gruppe 2-luftfartøjer:






  1. | Påtegningen af producentundergrupperettigheder for kategori B1- og C-certifikatindehavere forudsætter opfyldelse af kravene til luftfartøjstyperettigheder for mindst to luftfartøjstyper fra samme producent, som sammen er repræsentative for den relevante producentundergruppe. |
| --- | --- | --- |

e)

For gruppe 2-luftfartøjer:

1.

Påtegningen af producentundergrupperettigheder for kategori B1- og C-certifikatindehavere forudsætter opfyldelse af kravene til luftfartøjstyperettigheder for mindst to luftfartøjstyper fra samme producent, som sammen er repræsentative for den relevante producentundergruppe.

| 2. | Påtegningen af komplette undergrupperettigheder for kategori B1- og C-certifikatindehavere forudsætter opfyldelse af kravene til luftfartøjstyperettigheder for mindst tre luftfartøjstyper fra forskellige producenter, som sammen er repræsentative for den relevante undergruppe. |
| --- | --- |

2.

Påtegningen af komplette undergrupperettigheder for kategori B1- og C-certifikatindehavere forudsætter opfyldelse af kravene til luftfartøjstyperettigheder for mindst tre luftfartøjstyper fra forskellige producenter, som sammen er repræsentative for den relevante undergruppe.

| 3. | Påtegningen af producentundergruppe- og komplette undergrupperettigheder for kategori B2-certifikatindehavere forudsætter påvisning af praktisk erfaring, som skal omfatte et repræsentativt udvalg af vedligeholdelsesaktiviteter, der er relevante for certifikatkategorien og for den pågældende luftfartøjsundergruppe. |
| --- | --- |

3.

Påtegningen af producentundergruppe- og komplette undergrupperettigheder for kategori B2-certifikatindehavere forudsætter påvisning af praktisk erfaring, som skal omfatte et repræsentativt udvalg af vedligeholdelsesaktiviteter, der er relevante for certifikatkategorien og for den pågældende luftfartøjsundergruppe.

| f) | For gruppe 3-luftfartøjer:






  1. | forudsætter påtegning af en komplet gruppe 3-rettighed for kategori B1-, B2- og C-certifikatindehavere påvisning af praktisk erfaring, som skal omfatte et repræsentativt udvalg af vedligeholdelsesaktiviteter, der er relevante for certifikatkategorien og for gruppe 3 |
| --- | --- | --- |

f)

For gruppe 3-luftfartøjer:

1.

forudsætter påtegning af en komplet gruppe 3-rettighed for kategori B1-, B2- og C-certifikatindehavere påvisning af praktisk erfaring, som skal omfatte et repræsentativt udvalg af vedligeholdelsesaktiviteter, der er relevante for certifikatkategorien og for gruppe 3

| 2. | for kategori B1 gælder det, at medmindre ansøgeren fremlægger dokumentation for at være i besiddelse af den nødvendige erfaring, pålægges den tildelte gruppe 3-rettighed følgende begrænsninger, som skal påtegnes certifikatet:






  — | rykregulerede flyvemaskiner |
| --- | --- | --- |

2.

for kategori B1 gælder det, at medmindre ansøgeren fremlægger dokumentation for at være i besiddelse af den nødvendige erfaring, pålægges den tildelte gruppe 3-rettighed følgende begrænsninger, som skal påtegnes certifikatet:

—

rykregulerede flyvemaskiner

| — | flyvemaskiner med metalstruktur |
| --- | --- |

—

flyvemaskiner med metalstruktur

| — | flyvemaskiner med sammensat struktur |
| --- | --- |

—

flyvemaskiner med sammensat struktur

| — | flyvemaskiner med træstruktur |
| --- | --- |

—

flyvemaskiner med træstruktur

| — | flyvemaskiner med struktur af metalrør betrukket med stof. |
| --- | --- |

—

flyvemaskiner med struktur af metalrør betrukket med stof.

| g) | For B3-certifikatet:






  1. | forudsætter påtegningen af rettigheden »ikke-trykregulerede flyvemaskiner med stempelmotorer med en MTOM på 2 000 kg og derunder« påvisning af praktisk erfaring, som skal omfatte et repræsentativt udvalg af vedligeholdelsesaktiviteter, der er relevante for certifikatkategorien. |
| --- | --- | --- |

g)

For B3-certifikatet:

1.

forudsætter påtegningen af rettigheden »ikke-trykregulerede flyvemaskiner med stempelmotorer med en MTOM på 2 000 kg og derunder« påvisning af praktisk erfaring, som skal omfatte et repræsentativt udvalg af vedligeholdelsesaktiviteter, der er relevante for certifikatkategorien.

| 2. | Medmindre ansøgeren fremlægger dokumentation for at være i besiddelse af den nødvendige erfaring, pålægges den i punkt 1 nævnte rettighed følgende begrænsninger, som skal påtegnes certifikatet:






  — | flyvemaskiner med træstruktur |
| --- | --- | --- |

2.

Medmindre ansøgeren fremlægger dokumentation for at være i besiddelse af den nødvendige erfaring, pålægges den i punkt 1 nævnte rettighed følgende begrænsninger, som skal påtegnes certifikatet:

—

flyvemaskiner med træstruktur

| — | flyvemaskiner med struktur af metalrør betrukket med stof |
| --- | --- |

—

flyvemaskiner med struktur af metalrør betrukket med stof

| — | flyvemaskiner med metalstruktur |
| --- | --- |

—

flyvemaskiner med metalstruktur

| — | flyvemaskiner med sammensat struktur. |
| --- | --- |

—

flyvemaskiner med sammensat struktur.

66.A.50   Begrænsninger

| a) | Begrænsninger, som er opført på et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, er undtagelser fra certificeringsrettighederne og gælder for luftfartøjet i sin helhed. |
| --- | --- |

a)

Begrænsninger, som er opført på et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, er undtagelser fra certificeringsrettighederne og gælder for luftfartøjet i sin helhed.

| b) | Begrænsninger, jf. 66.A.45, fjernes, når:






  1. | den nødvendige erfaring er påvist, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Begrænsninger, jf. 66.A.45, fjernes, når:

1.

den nødvendige erfaring er påvist, eller

| 2. | efter en tilfredsstillende praktisk bedømmelse udført af den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

2.

efter en tilfredsstillende praktisk bedømmelse udført af den kompetente myndighed.

| c) | Begrænsninger, jf. 66.A.70, fjernes efter en tilfredsstillende fuldførelse af prøver i disse moduler/emner, der er defineret i den gældende konverteringsrapport som nævnt i 66.B.300. |
| --- | --- |

c)

Begrænsninger, jf. 66.A.70, fjernes efter en tilfredsstillende fuldførelse af prøver i disse moduler/emner, der er defineret i den gældende konverteringsrapport som nævnt i 66.B.300.

66.A.55   Kvalifikationsbevis

Personale, der udøver certificeringsrettigheder, og hjælpepersonale skal fremvise deres certifikat som bevis for kvalifikationer inden for en frist på 24 timer, hvis en bemyndiget person anmoder herom.

66.A.70   Konverteringsbestemmelser

| a) | Indehaveren af en certificeringspersonalekvalifikation, der er gyldig i en medlemsstat forud for ikrafttrædelsen af bilag III (del-66), skal have udstedt et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat af denne medlemsstats kompetente myndighed uden yderligere prøve med forbehold af de betingelser, der er anført i sektion B, subpart D. |
| --- | --- |

a)

Indehaveren af en certificeringspersonalekvalifikation, der er gyldig i en medlemsstat forud for ikrafttrædelsen af bilag III (del-66), skal have udstedt et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat af denne medlemsstats kompetente myndighed uden yderligere prøve med forbehold af de betingelser, der er anført i sektion B, subpart D.

| b) | En person, der gennemgår en kvalificeringsproces for certificeringspersonale, der er gyldig i en medlemsstat forud for ikrafttrædelsen af bilag III (del-66), kan fortsætte kvalificeringen. Indehaveren af en kvalifikation som certificeringspersonale, der er opnået efter en sådan proces, skal have udstedt et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat af denne medlemsstats kompetente myndighed uden yderligere prøve med forbehold af de betingelser, der er anført i sektion B, subpart D. |
| --- | --- |

b)

En person, der gennemgår en kvalificeringsproces for certificeringspersonale, der er gyldig i en medlemsstat forud for ikrafttrædelsen af bilag III (del-66), kan fortsætte kvalificeringen. Indehaveren af en kvalifikation som certificeringspersonale, der er opnået efter en sådan proces, skal have udstedt et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat af denne medlemsstats kompetente myndighed uden yderligere prøve med forbehold af de betingelser, der er anført i sektion B, subpart D.

| c) | Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet skal i givet fald indeholde begrænsninger i overensstemmelse med 66.A.50 for at afspejle forskelle mellem i) omfanget af den certificeringspersonalekvalifikation, der er gyldig i medlemsstaten, før denne forordning træder i kraft, og ii) kravene til grundlæggende viden og standard for grundlæggende prøver, som fastsættes i tillæg I og II til dette bilag (del-66). |
| --- | --- |

c)

Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet skal i givet fald indeholde begrænsninger i overensstemmelse med 66.A.50 for at afspejle forskelle mellem i) omfanget af den certificeringspersonalekvalifikation, der er gyldig i medlemsstaten, før denne forordning træder i kraft, og ii) kravene til grundlæggende viden og standard for grundlæggende prøver, som fastsættes i tillæg I og II til dette bilag (del-66).

| d) | Uanset bestemmelserne i punkt c) gælder det for luftfartøjer, der ikke udfører erhvervsmæssig lufttransport, bortset fra store luftfartøjer, at luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet skal indeholde begrænsninger i overensstemmelse med 66.A.50 for at sikre, at de certificeringspersonalerettigheder, der er gyldige i medlemsstaten, før denne forordning træder i kraft, og rettighederne i det konverterede del-66-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat forbliver de samme. |
| --- | --- |

d)

Uanset bestemmelserne i punkt c) gælder det for luftfartøjer, der ikke udfører erhvervsmæssig lufttransport, bortset fra store luftfartøjer, at luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet skal indeholde begrænsninger i overensstemmelse med 66.A.50 for at sikre, at de certificeringspersonalerettigheder, der er gyldige i medlemsstaten, før denne forordning træder i kraft, og rettighederne i det konverterede del-66-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat forbliver de samme.

SEKTION B

PROCEDURER FOR KOMPETENTE MYNDIGHEDER

SUBPART A

GENERELT

66.B.1   Anvendelsesområde

Denne sektion fastlægger procedurer og herunder de administrative krav, som skal følges af de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for gennemførelsen og håndhævelsen af sektion A i dette bilag (del-66).

66.B.10   Den kompetente myndighed

a)   Generelt

Medlemsstaten skal udpege en kompetent myndighed, der tildeles ansvaret for at udstede, forlænge, ændre, inddrage eller tilbagekalde luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater.

Denne kompetente myndighed skal oprette en passende organisationsstruktur, så der sikres overensstemmelse med dette bilag (del-66).

b)   Ressourcer

Den kompetente myndighed skal være behørigt bemandet til at sikre, at kravene i dette bilag (del-66) kan overholdes.

c)   Procedurer

Den kompetente myndighed skal udarbejde og indføre dokumenterede procedurer, som nøje beskriver, hvordan der opnås overensstemmelse med dette bilag (del-66). Disse procedurer skal gennemgås og ændres for at sikre fortsat overensstemmelse.

66.B.20   Opbevaring af dokumentation

| a) | Den kompetente myndighed skal oprette et system til opbevaring af dokumentation, som på hensigtsmæssig måde gør det muligt at spore, hvor i processen de enkelte luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater befinder sig med hensyn til udstedelse, opretholdelse, ændring, inddragelse eller tilbagekaldelse. |
| --- | --- |

a)

Den kompetente myndighed skal oprette et system til opbevaring af dokumentation, som på hensigtsmæssig måde gør det muligt at spore, hvor i processen de enkelte luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater befinder sig med hensyn til udstedelse, opretholdelse, ændring, inddragelse eller tilbagekaldelse.

| b) | Denne dokumentation skal for hvert certifikat omfatte:






  1. | ansøgningen om et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller ændring af dette certifikat, herunder al støttedokumentation |
| --- | --- | --- |

b)

Denne dokumentation skal for hvert certifikat omfatte:

1.

ansøgningen om et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller ændring af dette certifikat, herunder al støttedokumentation

| 2. | en kopi af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet, herunder eventuelle ændringer |
| --- | --- |

2.

en kopi af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet, herunder eventuelle ændringer

| 3. | kopier af al relevant korrespondance |
| --- | --- |

3.

kopier af al relevant korrespondance

| 4. | nærmere oplysninger om eventuelle dispensationer og håndhævelsesforanstaltninger |
| --- | --- |

4.

nærmere oplysninger om eventuelle dispensationer og håndhævelsesforanstaltninger

| 5. | enhver rapport fra andre kompetente myndigheder, der vedrører indehaveren af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet |
| --- | --- |

5.

enhver rapport fra andre kompetente myndigheder, der vedrører indehaveren af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet

| 6. | dokumentation fra prøver, der er afholdt af den kompetente myndighed |
| --- | --- |

6.

dokumentation fra prøver, der er afholdt af den kompetente myndighed

| 7. | den gældende konverteringsrapport, der er anvendt til konverteringen |
| --- | --- |

7.

den gældende konverteringsrapport, der er anvendt til konverteringen

| 8. | den gældende godskrivningsrapport, der er anvendt til godskrivningen. |
| --- | --- |

8.

den gældende godskrivningsrapport, der er anvendt til godskrivningen.

| c) | Dokumentationen, der er nævnt i punkt b), nr. 1 til 5, skal opbevares i mindst 5 år efter certifikatets udløb. |
| --- | --- |

c)

Dokumentationen, der er nævnt i punkt b), nr. 1 til 5, skal opbevares i mindst 5 år efter certifikatets udløb.

| d) | Dokumentationen, der er nævnt i punkt b), nr. 6, 7 og 8, skal opbevares i en ubegrænset periode. |
| --- | --- |

d)

Dokumentationen, der er nævnt i punkt b), nr. 6, 7 og 8, skal opbevares i en ubegrænset periode.

66.B.25   Gensidig udveksling af oplysninger

| a) | Med henblik på gennemførelsen af denne forordning skal de kompetente myndigheder deltage i gensidig udveksling af oplysninger i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EF) nr. 216/2008. |
| --- | --- |

a)

Med henblik på gennemførelsen af denne forordning skal de kompetente myndigheder deltage i gensidig udveksling af oplysninger i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EF) nr. 216/2008.

| b) | I tilfælde af en potentiel sikkerhedstrussel, der omfatter adskillige medlemsstater, skal de berørte kompetente myndigheder bistå hinanden med at udføre de nødvendige tilsynsopgaver, uden at medlemsstaternes kompetence derved forringes. |
| --- | --- |

b)

I tilfælde af en potentiel sikkerhedstrussel, der omfatter adskillige medlemsstater, skal de berørte kompetente myndigheder bistå hinanden med at udføre de nødvendige tilsynsopgaver, uden at medlemsstaternes kompetence derved forringes.

66.B.30   Dispensationer

Alle dispensationer, som er udstedt i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4, i forordning (EF) nr. 216/2008, skal registreres og opbevares af den kompetente myndighed.

SUBPART B

UDSTEDELSE AF ET LUFTFARTØJSVEDLIGEHOLDELSESCERTIFIKAT

I denne subpart fastlægges de procedurer, den kompetente myndighed skal følge, når den udsteder, ændrer eller forlænger et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat.

66.B.100   Procedure for den kompetente myndigheds udstedelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat

| a) | Ved modtagelsen af EASA-formular 19 og al støttedokumentation skal den kompetente myndighed kontrollere, at EASA-formular 19 er fuldstændig, og sikre, at den angivne erfaring opfylder kravene i dette bilag (del-66). |
| --- | --- |

a)

Ved modtagelsen af EASA-formular 19 og al støttedokumentation skal den kompetente myndighed kontrollere, at EASA-formular 19 er fuldstændig, og sikre, at den angivne erfaring opfylder kravene i dette bilag (del-66).

| b) | Den kompetente myndighed skal kontrollere en ansøgers prøvestatus og/eller bekræfte gyldigheden af enhver godskrivning for at sikre, at alle krævede moduler i tillæg I er opfyldt som krævet i dette bilag (del-66). |
| --- | --- |

b)

Den kompetente myndighed skal kontrollere en ansøgers prøvestatus og/eller bekræfte gyldigheden af enhver godskrivning for at sikre, at alle krævede moduler i tillæg I er opfyldt som krævet i dette bilag (del-66).

| c) | Når den kompetente myndighed har bekræftet ansøgerens identitet og fødselsdato og finder det godtgjort, at ansøgeren opfylder de standarder for viden og erfaring, der kræves i dette bilag (del-66), skal den kompetente myndighed udstede det relevante luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat til ansøgeren. En genpart skal opbevares i den kompetente myndigheds optegnelser. |
| --- | --- |

c)

Når den kompetente myndighed har bekræftet ansøgerens identitet og fødselsdato og finder det godtgjort, at ansøgeren opfylder de standarder for viden og erfaring, der kræves i dette bilag (del-66), skal den kompetente myndighed udstede det relevante luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat til ansøgeren. En genpart skal opbevares i den kompetente myndigheds optegnelser.

| d) | I tilfælde, hvor luftfartøjstyper eller -grupper påtegnes på tidspunktet for udstedelse af det første luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, skal den kompetente myndighed verificere overholdelsen af 66.B.115. |
| --- | --- |

d)

I tilfælde, hvor luftfartøjstyper eller -grupper påtegnes på tidspunktet for udstedelse af det første luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, skal den kompetente myndighed verificere overholdelsen af 66.B.115.

66.B.105   Procedure for udstedelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat via en vedligeholdelsesorganisation, som er godkendt efter bilag II (del-145)

| a) | En vedligeholdelsesorganisation, der er godkendt i henhold til bilag II (del-145) og autoriseret til at udføre denne aktivitet af den kompetente myndighed, kan i) udfærdige luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet på vegne af den kompetente myndighed eller ii) fremsætte henstillinger til den kompetente myndighed med hensyn til ansøgningen fra en enkeltperson om et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, således at den kompetente myndighed kan udfærdige og udstede et sådant certifikat. |
| --- | --- |

a)

En vedligeholdelsesorganisation, der er godkendt i henhold til bilag II (del-145) og autoriseret til at udføre denne aktivitet af den kompetente myndighed, kan i) udfærdige luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet på vegne af den kompetente myndighed eller ii) fremsætte henstillinger til den kompetente myndighed med hensyn til ansøgningen fra en enkeltperson om et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, således at den kompetente myndighed kan udfærdige og udstede et sådant certifikat.

| b) | De i punkt a) nævnte vedligeholdelsesorganisationer skal sikre overensstemmelse med 66.B.100, punkt a) og b). |
| --- | --- |

b)

De i punkt a) nævnte vedligeholdelsesorganisationer skal sikre overensstemmelse med 66.B.100, punkt a) og b).

| c) | Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet kan under alle omstændigheder kun udstedes til ansøgeren af den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

c)

Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet kan under alle omstændigheder kun udstedes til ansøgeren af den kompetente myndighed.

66.B.110   Procedure for ændring af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, så det indeholder en yderligere grundlæggende kategori eller underkategori

| a) | Efter afslutningen af de procedurer, som er angivet i 66.B.100 eller 66.B.105, skal den kompetente myndighed påtegne den yderligere grundlæggende kategori eller underkategori på luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet ved stempel og underskrift eller genudstede certifikatet. |
| --- | --- |

a)

Efter afslutningen af de procedurer, som er angivet i 66.B.100 eller 66.B.105, skal den kompetente myndighed påtegne den yderligere grundlæggende kategori eller underkategori på luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet ved stempel og underskrift eller genudstede certifikatet.

| b) | Den kompetente myndigheds rapportsystem skal ændres tilsvarende. |
| --- | --- |

b)

Den kompetente myndigheds rapportsystem skal ændres tilsvarende.

66.B.115   Procedure for ændring af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, så det indeholder en luftfartøjsrettighed, eller for fjernelse af begrænsninger

| a) | Ved modtagelse af en tilfredsstillende EASA-formular 19 og enhver støttedokumentation, der påviser overensstemmelse med kravene til den gældende rettighed sammen med det ledsagende luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, skal den kompetente myndighed enten:






  1. | påtegne ansøgernes luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat med luftfartøjsrettigheden eller |
| --- | --- | --- |

a)

Ved modtagelse af en tilfredsstillende EASA-formular 19 og enhver støttedokumentation, der påviser overensstemmelse med kravene til den gældende rettighed sammen med det ledsagende luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, skal den kompetente myndighed enten:

1.

påtegne ansøgernes luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat med luftfartøjsrettigheden eller

| 2. | genudstede det samme certifikat med luftfartøjsrettigheden eller |
| --- | --- |

2.

genudstede det samme certifikat med luftfartøjsrettigheden eller

| 3. | fjerne de gældende begrænsninger i overensstemmelse med 66.A.50. |
| --- | --- |

3.

fjerne de gældende begrænsninger i overensstemmelse med 66.A.50.

Den kompetente myndigheds rapportsystem skal ændres tilsvarende.

| b) | I tilfælde, hvor den komplette typeuddannelse ikke udføres af en vedligeholdelsesuddannelsesorganisation, som er godkendt i overensstemmelse med bilag IV (del-147), skal den kompetente myndighed finde det godtgjort, at typeuddannelseskravene er opfyldt, før typerettigheden udstedes. |
| --- | --- |

b)

I tilfælde, hvor den komplette typeuddannelse ikke udføres af en vedligeholdelsesuddannelsesorganisation, som er godkendt i overensstemmelse med bilag IV (del-147), skal den kompetente myndighed finde det godtgjort, at typeuddannelseskravene er opfyldt, før typerettigheden udstedes.

| c) | I tilfælde af, at oplæring på arbejdspladsen ikke påkrævet, påtegnes luftfartøjstyperettigheden ud fra et beviset for anerkendelse, der udstedes af en vedligeholdelsesuddannelsesorganisation, som er godkendt i overensstemmelse med bilag IV (del-147). |
| --- | --- |

c)

I tilfælde af, at oplæring på arbejdspladsen ikke påkrævet, påtegnes luftfartøjstyperettigheden ud fra et beviset for anerkendelse, der udstedes af en vedligeholdelsesuddannelsesorganisation, som er godkendt i overensstemmelse med bilag IV (del-147).

| d) | I tilfælde af, at luftfartøjstypeuddannelse ikke dækkes af et enkelt kursus, skal den kompetente myndighed før typerettighedspåtegningen finde det godtgjort, at kursernes indhold og længde fuldt ud opfylder alle punkter i certifikatkategorien, og at grænsefladeområderne er blevet dækket. |
| --- | --- |

d)

I tilfælde af, at luftfartøjstypeuddannelse ikke dækkes af et enkelt kursus, skal den kompetente myndighed før typerettighedspåtegningen finde det godtgjort, at kursernes indhold og længde fuldt ud opfylder alle punkter i certifikatkategorien, og at grænsefladeområderne er blevet dækket.

| e) | I tilfælde af tillægskurser skal den kompetente myndighed finde det godtgjort, at i) ansøgerens tidligere kvalifikationer, suppleret af ii) enten et kursus, der er godkendt i overensstemmelse med bilag IV (del-147), eller et kursus, som er direkte godkendt af den kompetente myndighed, er acceptabelt med henblik på typerettighedspåtegning. |
| --- | --- |

e)

I tilfælde af tillægskurser skal den kompetente myndighed finde det godtgjort, at i) ansøgerens tidligere kvalifikationer, suppleret af ii) enten et kursus, der er godkendt i overensstemmelse med bilag IV (del-147), eller et kursus, som er direkte godkendt af den kompetente myndighed, er acceptabelt med henblik på typerettighedspåtegning.

| f) | Overholdelse af de praktiske elementer skal påvises i) ved fremlæggelse af detaljerede fortegnelser over praktisk uddannelse eller en logbog fra en vedligeholdelsesorganisation, der er behørigt godkendt i overensstemmelse med bilag II (del-145), eller ii) med et uddannelsesbevis for det praktiske uddannelseselement, der udstedes af en vedligeholdelsesuddannelsesorganisation, som er behørigt godkendt i overensstemmelse med bilag IV (del-147). |
| --- | --- |

f)

Overholdelse af de praktiske elementer skal påvises i) ved fremlæggelse af detaljerede fortegnelser over praktisk uddannelse eller en logbog fra en vedligeholdelsesorganisation, der er behørigt godkendt i overensstemmelse med bilag II (del-145), eller ii) med et uddannelsesbevis for det praktiske uddannelseselement, der udstedes af en vedligeholdelsesuddannelsesorganisation, som er behørigt godkendt i overensstemmelse med bilag IV (del-147).

| g) | Luftfartøjstypepåtegningen skal bruge de luftfartøjstyperettigheder, agenturet har angivet. |
| --- | --- |

g)

Luftfartøjstypepåtegningen skal bruge de luftfartøjstyperettigheder, agenturet har angivet.

66.B.120   Procedure for fornyelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikats gyldighed

| a) | Den kompetente myndighed skal sammenligne indehaverens luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat med den kompetente myndigheds rapporter og kontrollere det for enhver forestående foranstaltning i form af tilbagekaldelse, inddragelse eller ændring i henhold til 66.B.500. Hvis dokumenterne er identiske, og der ingen foranstaltninger skal træffes i henhold til 66.B.500, skal indehaverens eksemplar fornyes for fem år, og arkivdokumentet påtegnes tilsvarende. |
| --- | --- |

a)

Den kompetente myndighed skal sammenligne indehaverens luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat med den kompetente myndigheds rapporter og kontrollere det for enhver forestående foranstaltning i form af tilbagekaldelse, inddragelse eller ændring i henhold til 66.B.500. Hvis dokumenterne er identiske, og der ingen foranstaltninger skal træffes i henhold til 66.B.500, skal indehaverens eksemplar fornyes for fem år, og arkivdokumentet påtegnes tilsvarende.

| b) | Hvis den kompetente myndigheds rapport er forskellig fra certifikatindehaverens luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat:






  1. | skal den kompetente myndighed undersøge årsagerne til disse forskelle. Den kompetente myndighed kan vælge ikke at forny luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet |
| --- | --- | --- |

b)

Hvis den kompetente myndigheds rapport er forskellig fra certifikatindehaverens luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat:

1.

skal den kompetente myndighed undersøge årsagerne til disse forskelle. Den kompetente myndighed kan vælge ikke at forny luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet

| 2. | skal den kompetente myndighed underrette både certifikatindehaveren og enhver kendt vedligeholdelsesorganisation, der er godkendt i overensstemmelse med subpart F i bilag I (del-M) eller bilag II (del-145), der er berørt heraf, herom |
| --- | --- |

2.

skal den kompetente myndighed underrette både certifikatindehaveren og enhver kendt vedligeholdelsesorganisation, der er godkendt i overensstemmelse med subpart F i bilag I (del-M) eller bilag II (del-145), der er berørt heraf, herom

| 3. | træffer den kompetente myndighed i givet fald foranstaltninger i henhold til 66.B.500 for at tilbagekalde, inddrage eller ændre det pågældende certifikat. |
| --- | --- |

3.

træffer den kompetente myndighed i givet fald foranstaltninger i henhold til 66.B.500 for at tilbagekalde, inddrage eller ændre det pågældende certifikat.

66.B.125   Procedure for konvertering af certifikater og herunder grupperettigheder

| a) | Individuelle luftfartøjstyperettigheder, der allerede er påtegnet det i artikel 5, punkt 4, omhandlede luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, forbliver på certifikatet og må ikke konverteres til nye rettigheder, medmindre certifikatindehaveren til fulde opfylder påtegningskravene i 66.A.45 i dette bilag (del-66) for de relevante gruppe-/undergrupperettigheder. |
| --- | --- |

a)

Individuelle luftfartøjstyperettigheder, der allerede er påtegnet det i artikel 5, punkt 4, omhandlede luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, forbliver på certifikatet og må ikke konverteres til nye rettigheder, medmindre certifikatindehaveren til fulde opfylder påtegningskravene i 66.A.45 i dette bilag (del-66) for de relevante gruppe-/undergrupperettigheder.

| b) | Konverteringen foretages i henhold til følgende konverteringstabel:






  1. | for kategori B1 eller C:






  — | helikopter med stempelmotor, komplet gruppe: konvertering til »komplet undergruppe 2c« samt luftfartøjstyperettigheder for enmotorede helikoptere med stempelmotor i gruppe 1 |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Konverteringen foretages i henhold til følgende konverteringstabel:

1.

for kategori B1 eller C:

—

helikopter med stempelmotor, komplet gruppe: konvertering til »komplet undergruppe 2c« samt luftfartøjstyperettigheder for enmotorede helikoptere med stempelmotor i gruppe 1

| — | helikopter med stempelmotor, producentgruppe: konvertering til den tilsvarende »producentundergruppe 2c« samt luftfartøjstyperettigheder for enmotorede helikoptere med stempelmotor fra den producent i gruppe 1 |
| --- | --- |

—

helikopter med stempelmotor, producentgruppe: konvertering til den tilsvarende »producentundergruppe 2c« samt luftfartøjstyperettigheder for enmotorede helikoptere med stempelmotor fra den producent i gruppe 1

| — | helikopter med turbinemotor, komplet gruppe: konvertering til »komplet undergruppe 2b« samt luftfartøjstyperettigheder for enmotorede helikoptere med turbinemotor i gruppe 1 |
| --- | --- |

—

helikopter med turbinemotor, komplet gruppe: konvertering til »komplet undergruppe 2b« samt luftfartøjstyperettigheder for enmotorede helikoptere med turbinemotor i gruppe 1

| — | helikopter med turbinemotor, producentgruppe: konvertering til den tilsvarende »producentundergruppe 2b« samt luftfartøjstyperettigheder for enmotorede helikoptere med turbinemotor fra den producent i gruppe 1 |
| --- | --- |

—

helikopter med turbinemotor, producentgruppe: konvertering til den tilsvarende »producentundergruppe 2b« samt luftfartøjstyperettigheder for enmotorede helikoptere med turbinemotor fra den producent i gruppe 1

| — | enmotoret flyvemaskine med stempelmotor — metalstruktur, enten komplet gruppe eller producentgruppe: konvertering til »komplet gruppe 3«. For B1-certifikatet skal følgende begrænsninger være omfattet: flyvemaskiner med sammensat struktur, flyvemaskiner med træstruktur og flyvemaskiner af metalrør og stof |
| --- | --- |

—

enmotoret flyvemaskine med stempelmotor — metalstruktur, enten komplet gruppe eller producentgruppe: konvertering til »komplet gruppe 3«. For B1-certifikatet skal følgende begrænsninger være omfattet: flyvemaskiner med sammensat struktur, flyvemaskiner med træstruktur og flyvemaskiner af metalrør og stof

| — | flermotoret flyvemaskine med stempelmotorer — metalstruktur, enten komplet gruppe eller producentgruppe: konvertering til »komplet gruppe 3«. For B1-certifikatet skal følgende begrænsninger være omfattet: flyvemaskiner med sammensat struktur, flyvemaskiner med træstruktur og flyvemaskiner af metalrør og stof |
| --- | --- |

—

flermotoret flyvemaskine med stempelmotorer — metalstruktur, enten komplet gruppe eller producentgruppe: konvertering til »komplet gruppe 3«. For B1-certifikatet skal følgende begrænsninger være omfattet: flyvemaskiner med sammensat struktur, flyvemaskiner med træstruktur og flyvemaskiner af metalrør og stof

| — | enmotoret flyvemaskine med stempelmotor — træstruktur, enten komplet gruppe eller producentgruppe: konvertering til »komplet gruppe 3«. For B1-certifikatet skal følgende begrænsninger være omfattet: flyvemaskiner med metalstruktur, flyvemaskiner med sammensat struktur og flyvemaskiner af metalrør og stof |
| --- | --- |

—

enmotoret flyvemaskine med stempelmotor — træstruktur, enten komplet gruppe eller producentgruppe: konvertering til »komplet gruppe 3«. For B1-certifikatet skal følgende begrænsninger være omfattet: flyvemaskiner med metalstruktur, flyvemaskiner med sammensat struktur og flyvemaskiner af metalrør og stof

| — | flermotoret flyvemaskine med stempelmotorer — træstruktur, enten komplet gruppe eller producentgruppe: konvertering til »komplet gruppe 3«. For B1-certifikatet skal følgende begrænsninger være omfattet: flyvemaskiner med metalstruktur, flyvemaskiner med sammensat struktur og flyvemaskiner af metalrør og stof |
| --- | --- |

—

flermotoret flyvemaskine med stempelmotorer — træstruktur, enten komplet gruppe eller producentgruppe: konvertering til »komplet gruppe 3«. For B1-certifikatet skal følgende begrænsninger være omfattet: flyvemaskiner med metalstruktur, flyvemaskiner med sammensat struktur og flyvemaskiner af metalrør og stof

| — | enmotoret flyvemaskine med stempelmotor — sammensat struktur, enten komplet gruppe eller producentgruppe: konvertering til »komplet gruppe 3«. For B1-certifikatet skal følgende begrænsninger være omfattet: flyvemaskiner med metalstruktur, flyvemaskiner med træstruktur og flyvemaskiner af metalrør og stof |
| --- | --- |

—

enmotoret flyvemaskine med stempelmotor — sammensat struktur, enten komplet gruppe eller producentgruppe: konvertering til »komplet gruppe 3«. For B1-certifikatet skal følgende begrænsninger være omfattet: flyvemaskiner med metalstruktur, flyvemaskiner med træstruktur og flyvemaskiner af metalrør og stof

| — | flermotoret flyvemaskine med stempelmotorer — sammensat struktur, enten komplet gruppe eller producentgruppe: konvertering til »komplet gruppe 3«. For B1-certifikatet skal følgende begrænsninger være omfattet: flyvemaskiner med metalstruktur, flyvemaskiner med træstruktur og flyvemaskiner af metalrør og stof |
| --- | --- |

—

flermotoret flyvemaskine med stempelmotorer — sammensat struktur, enten komplet gruppe eller producentgruppe: konvertering til »komplet gruppe 3«. For B1-certifikatet skal følgende begrænsninger være omfattet: flyvemaskiner med metalstruktur, flyvemaskiner med træstruktur og flyvemaskiner af metalrør og stof

| — | enmotoret flyvemaskine med turbinemotor, komplet gruppe: konvertering til »komplet undergruppe 2a« samt luftfartøjstyperettigheder for enmotorede turbopropflyvemaskiner, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system, og som er i gruppe 1 |
| --- | --- |

—

enmotoret flyvemaskine med turbinemotor, komplet gruppe: konvertering til »komplet undergruppe 2a« samt luftfartøjstyperettigheder for enmotorede turbopropflyvemaskiner, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system, og som er i gruppe 1

| — | enmotoret flyvemaskine med turbinemotor, producentgruppe: konvertering til den tilsvarende »producentundergruppe 2a« samt luftfartøjstyperettigheder for enmotorede turbopropflyvemaskiner fra den producent, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system, og som er i gruppe 1 |
| --- | --- |

—

enmotoret flyvemaskine med turbinemotor, producentgruppe: konvertering til den tilsvarende »producentundergruppe 2a« samt luftfartøjstyperettigheder for enmotorede turbopropflyvemaskiner fra den producent, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system, og som er i gruppe 1

| — | flermotoret flyvemaskine med turbinemotorer, komplet gruppe: konvertering til luftfartøjstyperettighederne for de flermotorede turbopropflyvemaskiner, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system |
| --- | --- |

—

flermotoret flyvemaskine med turbinemotorer, komplet gruppe: konvertering til luftfartøjstyperettighederne for de flermotorede turbopropflyvemaskiner, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system

| 2. | for kategori B2:






  — | flyvemaskine: konvertering til »komplet undergruppe 2a« og »komplet gruppe 3« samt luftfartøjstyperettigheder for de flyvemaskiner, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system, og som er i gruppe 1 |
| --- | --- | --- |

2.

for kategori B2:

—

flyvemaskine: konvertering til »komplet undergruppe 2a« og »komplet gruppe 3« samt luftfartøjstyperettigheder for de flyvemaskiner, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system, og som er i gruppe 1

| — | helikopter: konvertering til »komplet undergruppe 2b og 2c« samt luftfartøjstyperettigheder for de helikoptere, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system, og som er i gruppe 1 |
| --- | --- |

—

helikopter: konvertering til »komplet undergruppe 2b og 2c« samt luftfartøjstyperettigheder for de helikoptere, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system, og som er i gruppe 1

| 3. | for kategori C:






  — | flyvemaskine: konvertering til »komplet undergruppe 2a« og »komplet gruppe 3« samt luftfartøjstyperettigheder for de flyvemaskiner, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system, og som er i gruppe 1 |
| --- | --- | --- |

3.

for kategori C:

—

flyvemaskine: konvertering til »komplet undergruppe 2a« og »komplet gruppe 3« samt luftfartøjstyperettigheder for de flyvemaskiner, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system, og som er i gruppe 1

| — | helikopter: konvertering til »komplet undergruppe 2b og 2c« samt luftfartøjstyperettigheder for de helikoptere, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system, og som er i gruppe 1. |
| --- | --- |

—

helikopter: konvertering til »komplet undergruppe 2b og 2c« samt luftfartøjstyperettigheder for de helikoptere, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system, og som er i gruppe 1.

| c) | Hvis certifikatet var underlagt begrænsninger efter konverteringsprocessen, jf. 66.A.70, forbliver disse begrænsninger på certifikatet, medmindre de fjernes i overensstemmelse med de betingelser, der er defineret i konverteringsrapporten, jf. 66.B.300. |
| --- | --- |

c)

Hvis certifikatet var underlagt begrænsninger efter konverteringsprocessen, jf. 66.A.70, forbliver disse begrænsninger på certifikatet, medmindre de fjernes i overensstemmelse med de betingelser, der er defineret i konverteringsrapporten, jf. 66.B.300.

66.B.130   Procedure for direkte godkendelse af luftfartøjstypeuddannelse

Den kompetente myndighed må godkende luftfartøjstypeuddannelse, som ikke udføres af en vedligeholdelsesuddannelsesorganisation, som er godkendt i overensstemmelse med bilag IV (del-147), i medfør af punkt 1 i tillæg III til dette bilag (del-66). Den kompetente myndighed skal i så fald have en procedure for at sikre, at luftfartøjstypeuddannelsen er i overensstemmelse med tillæg III til dette bilag (del-66).

SUBPART C

PRØVER

I denne subpart fastlægges procedurer, der skal følges i forbindelse med prøver, som afholdes af den kompetente myndighed.

66.B.200   Prøver afholdt af den kompetente myndighed

| a) | Alle prøvens spørgsmål skal opbevares sikkert forud for prøven for at sikre, at kandidaterne ikke er bekendt med, hvilke spørgsmål der vil udgøre grundlaget for prøven. |
| --- | --- |

a)

Alle prøvens spørgsmål skal opbevares sikkert forud for prøven for at sikre, at kandidaterne ikke er bekendt med, hvilke spørgsmål der vil udgøre grundlaget for prøven.

| b) | Den kompetente myndighed skal udpege:






  1. | personer, som kontrollerer de spørgsmål, der benyttes ved hver prøve |
| --- | --- | --- |

b)

Den kompetente myndighed skal udpege:

1.

personer, som kontrollerer de spørgsmål, der benyttes ved hver prøve

| 2. | eksaminatorer, der skal være til stede under alle prøver for at sikre prøvens integritet. |
| --- | --- |

2.

eksaminatorer, der skal være til stede under alle prøver for at sikre prøvens integritet.

| c) | Grundlæggende prøver skal følge den standard, der er anført i tillæg I og II til dette bilag (del-66). |
| --- | --- |

c)

Grundlæggende prøver skal følge den standard, der er anført i tillæg I og II til dette bilag (del-66).

| d) | Typeuddannelsesprøver og typeprøver skal følge den standard, som er angivet i tillæg III til dette bilag (del-66). |
| --- | --- |

d)

Typeuddannelsesprøver og typeprøver skal følge den standard, som er angivet i tillæg III til dette bilag (del-66).

| e) | Der skal udarbejdes nye spørgsmål mindst hver sjette måned, og allerede brugte spørgsmål skal kasseres eller tages ud af brug. En fortegnelse over anvendte spørgsmål skal opbevares som reference. |
| --- | --- |

e)

Der skal udarbejdes nye spørgsmål mindst hver sjette måned, og allerede brugte spørgsmål skal kasseres eller tages ud af brug. En fortegnelse over anvendte spørgsmål skal opbevares som reference.

| f) | Alle prøvens papirer skal udleveres til kandidaten ved prøvens start og skal returneres til eksaminatoren når den tid, prøven er afsat til at vare, er gået. Prøvepapirerne må ikke fjernes fra prøverummet under prøven. |
| --- | --- |

f)

Alle prøvens papirer skal udleveres til kandidaten ved prøvens start og skal returneres til eksaminatoren når den tid, prøven er afsat til at vare, er gået. Prøvepapirerne må ikke fjernes fra prøverummet under prøven.

| g) | Bortset fra de specifikke dokumenter, der er nødvendige til typeprøver, er det kun prøvepapirerne, der må være tilgængelige for kandidaten under prøven. |
| --- | --- |

g)

Bortset fra de specifikke dokumenter, der er nødvendige til typeprøver, er det kun prøvepapirerne, der må være tilgængelige for kandidaten under prøven.

| h) | Prøvekandidaterne skal sidde adskilt, så de ikke kan læse hinandens prøvepapirer. De må ikke tale med andre end eksaminatoren. |
| --- | --- |

h)

Prøvekandidaterne skal sidde adskilt, så de ikke kan læse hinandens prøvepapirer. De må ikke tale med andre end eksaminatoren.

| i) | Kandidater, der tages i at snyde, skal udelukkes fra at tage enhver yderligere prøve inden for 12 måneder at regne fra den dato, de blev taget i at snyde. |
| --- | --- |

i)

Kandidater, der tages i at snyde, skal udelukkes fra at tage enhver yderligere prøve inden for 12 måneder at regne fra den dato, de blev taget i at snyde.

SUBPART D

KONVERTERING AF CERTIFICERINGSPERSONALES KVALIFIKATIONER

I denne subpart fastlægges procedurer med henblik på konvertering af certificeringspersonales kvalifikationer som omhandlet i 66.A.70 til luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater.

66.B.300   Generelt

| a) | Den kompetente myndighed må alene konvertere kvalifikationer, der i) er opnået i den medlemsstat, hvor myndigheden har kompetence, medmindre andet fremgår af bilaterale aftaler, og ii) er gyldige, før de gældende krav i dette bilag (del-66) træder i kraft. |
| --- | --- |

a)

Den kompetente myndighed må alene konvertere kvalifikationer, der i) er opnået i den medlemsstat, hvor myndigheden har kompetence, medmindre andet fremgår af bilaterale aftaler, og ii) er gyldige, før de gældende krav i dette bilag (del-66) træder i kraft.

| b) | Den kompetente myndighed må kun foretage konverteringen i overensstemmelse med en konverteringsrapport, som er opstillet i medfør af 66.B.305 eller 66.B.310 alt efter omstændighederne. |
| --- | --- |

b)

Den kompetente myndighed må kun foretage konverteringen i overensstemmelse med en konverteringsrapport, som er opstillet i medfør af 66.B.305 eller 66.B.310 alt efter omstændighederne.

| c) | Konverteringsrapporter skal enten: i) udarbejdes af den kompetente myndighed eller ii) godkendes af den kompetente myndighed for at sikre overensstemmelsen med dette bilag (del-66). |
| --- | --- |

c)

Konverteringsrapporter skal enten: i) udarbejdes af den kompetente myndighed eller ii) godkendes af den kompetente myndighed for at sikre overensstemmelsen med dette bilag (del-66).

| d) | Konverteringsrapporter og eventuelle ændringer heraf skal opbevares i den kompetente myndigheds optegnelser i overensstemmelse med 66.B.20. |
| --- | --- |

d)

Konverteringsrapporter og eventuelle ændringer heraf skal opbevares i den kompetente myndigheds optegnelser i overensstemmelse med 66.B.20.

66.B.305   Konverteringsrapport for nationale kvalifikationer

| a) | Konverteringsrapporter for nationalt certificeringspersonales kvalifikationer skal beskrive omfanget af de enkelte kvalifikationstyper, herunder i givet fald det tilhørende nationale certifikat samt de tilhørende rettigheder, og de skal indeholde en genpart af de relevante nationale bestemmelser, hvori de defineres. |
| --- | --- |

a)

Konverteringsrapporter for nationalt certificeringspersonales kvalifikationer skal beskrive omfanget af de enkelte kvalifikationstyper, herunder i givet fald det tilhørende nationale certifikat samt de tilhørende rettigheder, og de skal indeholde en genpart af de relevante nationale bestemmelser, hvori de defineres.

| b) | Det skal fremgå af konverteringsrapporten for hver type af kvalifikation, der er nævnt i punkt a):






  1. | til hvilket luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat den vil blive konverteret, og |
| --- | --- | --- |

b)

Det skal fremgå af konverteringsrapporten for hver type af kvalifikation, der er nævnt i punkt a):

1.

til hvilket luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat den vil blive konverteret, og

| 2. | hvilke begrænsninger der skal tilføjes i overensstemmelse med 66.A.70(c) eller (d), alt efter omstændighederne, og |
| --- | --- |

2.

hvilke begrænsninger der skal tilføjes i overensstemmelse med 66.A.70(c) eller (d), alt efter omstændighederne, og

| 3. | betingelserne for at fjerne begrænsningerne med angivelse af, for hvilke moduler/emner der er behov for en prøve for at fjerne begrænsningerne og opnå et komplet luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller tilføje en yderligere (under-)kategori. Dette skal omfatte de moduler, som defineres i tillæg III til dette bilag (del-66), og som ikke er omfattet af den nationale kvalifikation. |
| --- | --- |

3.

betingelserne for at fjerne begrænsningerne med angivelse af, for hvilke moduler/emner der er behov for en prøve for at fjerne begrænsningerne og opnå et komplet luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller tilføje en yderligere (under-)kategori. Dette skal omfatte de moduler, som defineres i tillæg III til dette bilag (del-66), og som ikke er omfattet af den nationale kvalifikation.

66.B.310   Konverteringsrapport for godkendte vedligeholdelsesorganisationsautorisationer

| a) | For hver enkelt berørt godkendt vedligeholdelsesorganisation skal rapporten beskrive omfanget af hver autorisationstype, der udstedes af vedligeholdelsesorganisationen, og indeholde en genpart af den relevante godkendte vedligeholdelsesorganisations procedurer med henblik på kvalifikationen og autorisationen af certificeringspersonale, som konverteringsprocessen bygger på. |
| --- | --- |

a)

For hver enkelt berørt godkendt vedligeholdelsesorganisation skal rapporten beskrive omfanget af hver autorisationstype, der udstedes af vedligeholdelsesorganisationen, og indeholde en genpart af den relevante godkendte vedligeholdelsesorganisations procedurer med henblik på kvalifikationen og autorisationen af certificeringspersonale, som konverteringsprocessen bygger på.

| b) | Det skal fremgå af konverteringsrapporten for hver type af autorisation, der er nævnt i punkt a):






  1. | til hvilket luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat den vil blive konverteret, og |
| --- | --- | --- |

b)

Det skal fremgå af konverteringsrapporten for hver type af autorisation, der er nævnt i punkt a):

1.

til hvilket luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat den vil blive konverteret, og

| 2. | hvilke begrænsninger der skal tilføjes i overensstemmelse med 66.A.70(c) eller (d), alt efter omstændighederne, og |
| --- | --- |

2.

hvilke begrænsninger der skal tilføjes i overensstemmelse med 66.A.70(c) eller (d), alt efter omstændighederne, og

| 3. | betingelserne for at fjerne begrænsningerne med angivelse af, for hvilke moduler/emner der er behov for en prøve for at fjerne begrænsningerne og opnå et komplet luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller tilføje en yderligere (under-)kategori. Dette skal omfatte de moduler, som defineres i tillæg III til dette bilag (del-66), og som ikke er omfattet af den nationale kvalifikation. |
| --- | --- |

3.

betingelserne for at fjerne begrænsningerne med angivelse af, for hvilke moduler/emner der er behov for en prøve for at fjerne begrænsningerne og opnå et komplet luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller tilføje en yderligere (under-)kategori. Dette skal omfatte de moduler, som defineres i tillæg III til dette bilag (del-66), og som ikke er omfattet af den nationale kvalifikation.

SUBPART E

GODSKRIVNING AF PRØVER

I denne subpart fastlægges procedurer for godskrivning af prøver som omhandlet i 66.A.25(c).

66.B.400   Generelt

| a) | Den kompetente myndighed må kun foretage godskrivning på baggrund af en godskrivningsrapport, der er udarbejdet i overensstemmelse med 66.B.405. |
| --- | --- |

a)

Den kompetente myndighed må kun foretage godskrivning på baggrund af en godskrivningsrapport, der er udarbejdet i overensstemmelse med 66.B.405.

| b) | Godskrivningsrapporten skal enten: i) udarbejdes af den kompetente myndighed eller ii) godkendes af den kompetente myndighed for at sikre overensstemmelsen med dette bilag (del-66). |
| --- | --- |

b)

Godskrivningsrapporten skal enten: i) udarbejdes af den kompetente myndighed eller ii) godkendes af den kompetente myndighed for at sikre overensstemmelsen med dette bilag (del-66).

| c) | Godskrivningsrapporter og eventuelle ændringer heraf skal dateres og opbevares i den kompetente myndigheds optegnelser i overensstemmelse med 66.B.20. |
| --- | --- |

c)

Godskrivningsrapporter og eventuelle ændringer heraf skal dateres og opbevares i den kompetente myndigheds optegnelser i overensstemmelse med 66.B.20.

66.B.405   Prøvegodskrivningsrapport

| a) | Godskrivningsrapporten skal indeholde en sammenligning mellem:






  i) | moduler, undermoduler, emner og videnniveauer, der er indeholdt i tillæg I til dette bilag (del-66), alt efter omstændighederne og |
| --- | --- | --- |

a)

Godskrivningsrapporten skal indeholde en sammenligning mellem:

i)

moduler, undermoduler, emner og videnniveauer, der er indeholdt i tillæg I til dette bilag (del-66), alt efter omstændighederne og

| ii) | pensum for de pågældende tekniske kvalifikationer, som er relevante for den særlige kategori, der ansøges om. |
| --- | --- |

ii)

pensum for de pågældende tekniske kvalifikationer, som er relevante for den særlige kategori, der ansøges om.

Denne sammenligning skal angive, om overensstemmelsen er godtgjort, og indeholde begrundelser for hver angivelse.

| b) | Godskrivning af andre prøver end prøver vedrørende den grundlæggende viden, der afholdes i vedligeholdelsesuddannelsesorganisationer, som er godkendt i overensstemmelse med bilag IV (del-147), kan kun tildeles af den kompetente myndighed i den medlemsstat, i hvilken kvalifikationen er opnået, medmindre andet fremgår af bilaterale aftaler. |
| --- | --- |

b)

Godskrivning af andre prøver end prøver vedrørende den grundlæggende viden, der afholdes i vedligeholdelsesuddannelsesorganisationer, som er godkendt i overensstemmelse med bilag IV (del-147), kan kun tildeles af den kompetente myndighed i den medlemsstat, i hvilken kvalifikationen er opnået, medmindre andet fremgår af bilaterale aftaler.

| c) | Godskrivning kan ikke foretages, medmindre der for hvert modul og undermodul foreligger en overensstemmelseserklæring med angivelse af, hvor i den tekniske kvalifikation den tilsvarende standard kan findes. |
| --- | --- |

c)

Godskrivning kan ikke foretages, medmindre der for hvert modul og undermodul foreligger en overensstemmelseserklæring med angivelse af, hvor i den tekniske kvalifikation den tilsvarende standard kan findes.

| d) | Den kompetente myndighed skal regelmæssigt kontrollere, om i) den nationale kvalifikationsstandard eller ii) tillæg I til dette bilag (del-66) er ændret, og vurdere, om der som følge deraf er behov for at ændre rapporten. Sådanne ændringer skal dokumenteres, dateres og registreres. |
| --- | --- |

d)

Den kompetente myndighed skal regelmæssigt kontrollere, om i) den nationale kvalifikationsstandard eller ii) tillæg I til dette bilag (del-66) er ændret, og vurdere, om der som følge deraf er behov for at ændre rapporten. Sådanne ændringer skal dokumenteres, dateres og registreres.

66.B.410   Prøvegodskrivningens gyldighed

| a) | Den kompetente myndighed skal skriftligt underrette ansøgeren om eventuelle godskrivninger med henvisning til den anvendte godskrivningsrapport. |
| --- | --- |

a)

Den kompetente myndighed skal skriftligt underrette ansøgeren om eventuelle godskrivninger med henvisning til den anvendte godskrivningsrapport.

| b) | Godskrivninger udløber ti år efter, at de er givet. |
| --- | --- |

b)

Godskrivninger udløber ti år efter, at de er givet.

| c) | Efter at godskrivningerne er udløbet, kan ansøgeren ansøge om nye godskrivninger. Den kompetente myndighed skal forlænge godskrivningernes gyldighed i en ekstra tiårsperiode uden yderligere efterprøvning, hvis de i tillæg I til dette bilag (del-66) definerede krav til grundlæggende viden ikke er ændret. |
| --- | --- |

c)

Efter at godskrivningerne er udløbet, kan ansøgeren ansøge om nye godskrivninger. Den kompetente myndighed skal forlænge godskrivningernes gyldighed i en ekstra tiårsperiode uden yderligere efterprøvning, hvis de i tillæg I til dette bilag (del-66) definerede krav til grundlæggende viden ikke er ændret.

SUBPART F

LØBENDE KONTROL

I denne subpart beskrives procedurerne for den løbende kontrol med luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet og navnlig tilbagekaldelse, inddragelse eller begrænsning af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet.

66.B.500   Tilbagekaldelse, inddragelse eller begrænsning af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater

Den kompetente myndighed skal inddrage, begrænse eller tilbagekalde et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, hvis den har påvist et sikkerhedsproblem, eller hvis den har tydelige beviser for, at personen har udført eller har været involveret i en eller flere af følgende aktiviteter:

| 1. | opnåelse af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat og/eller certificeringsrettigheder ved hjælp af forfalskning af dokumentation |
| --- | --- |

1.

opnåelse af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat og/eller certificeringsrettigheder ved hjælp af forfalskning af dokumentation

| 2. | undladelse af at gennemføre den krævede vedligeholdelse kombineret med undladelse af at rapportere dette til den organisation eller person, der krævede vedligeholdelsen |
| --- | --- |

2.

undladelse af at gennemføre den krævede vedligeholdelse kombineret med undladelse af at rapportere dette til den organisation eller person, der krævede vedligeholdelsen

| 3. | undladelse af at gennemføre vedligeholdelse, der ifølge egen inspektion var krævet, kombineret med undladelse af at rapportere dette til den organisation eller person, som vedligeholdelsen skulle udføres for |
| --- | --- |

3.

undladelse af at gennemføre vedligeholdelse, der ifølge egen inspektion var krævet, kombineret med undladelse af at rapportere dette til den organisation eller person, som vedligeholdelsen skulle udføres for

| 4. | mangelfuld vedligeholdelse |
| --- | --- |

4.

mangelfuld vedligeholdelse

| 5. | forfalskning af vedligeholdelsesrapporten |
| --- | --- |

5.

forfalskning af vedligeholdelsesrapporten

| 6. | udstedelse af et certifikat om frigivelse til tjeneste vel vidende, at den vedligeholdelse, der er specificeret på certifikatet, ikke er blevet udført, eller uden at verificere, at den pågældende vedligeholdelse er blevet udført |
| --- | --- |

6.

udstedelse af et certifikat om frigivelse til tjeneste vel vidende, at den vedligeholdelse, der er specificeret på certifikatet, ikke er blevet udført, eller uden at verificere, at den pågældende vedligeholdelse er blevet udført

| 7. | udførelse af vedligeholdelse eller udstedelse af certifikater om frigivelse til tjeneste under påvirkning af alkohol eller narkotika |
| --- | --- |

7.

udførelse af vedligeholdelse eller udstedelse af certifikater om frigivelse til tjeneste under påvirkning af alkohol eller narkotika

| 8. | udstedelse af et certifikat om frigivelse til tjeneste, selv om der ikke er overensstemmelse med bilag I (del-M), bilag II (del-145) eller bilag III (del-66). |
| --- | --- |

8.

udstedelse af et certifikat om frigivelse til tjeneste, selv om der ikke er overensstemmelse med bilag I (del-M), bilag II (del-145) eller bilag III (del-66).

Tillæg I

Krav til grundlæggende viden

1.   Videnniveauer — luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, kategori A, B1, B2, B3 og C

Grundlæggende viden for kategori A, B1, B2 og B3 er angivet ved hjælp af videnniveauer (1, 2 eller 3) for hvert enkelt af de pågældende områder. Ansøgere til kategori C skal overholde videnniveauet for enten kategori B1 eller B2.

Indikatorerne for videnniveauerne er defineret på 3 niveauer som følger:

| — | NIVEAU 1: Fortrolighed med emnets grundlæggende dele

  Målsætninger:






  a) | Ansøgeren bør være fortrolig med emnets grundlæggende dele. |
| --- | --- | --- |

—

NIVEAU 1: Fortrolighed med emnets grundlæggende dele

Målsætninger:

a)

Ansøgeren bør være fortrolig med emnets grundlæggende dele.

| b) | Ansøgeren bør kunne give en simpel beskrivelse af hele emnet ved anvendelse af almindelig sprogbrug og eksempler. |
| --- | --- |

b)

Ansøgeren bør kunne give en simpel beskrivelse af hele emnet ved anvendelse af almindelig sprogbrug og eksempler.

| c) | Ansøgeren bør være i stand til at anvende typiske termer. |
| --- | --- |

c)

Ansøgeren bør være i stand til at anvende typiske termer.

| — | NIVEAU 2: Generel viden om emnets teoretiske og praktiske aspekter og evne til at anvende denne viden

  Målsætninger:






  a) | Ansøgeren bør kunne forstå emnets teoretiske grundlag. |
| --- | --- | --- |

—

NIVEAU 2: Generel viden om emnets teoretiske og praktiske aspekter og evne til at anvende denne viden

Målsætninger:

a)

Ansøgeren bør kunne forstå emnets teoretiske grundlag.

| b) | Ansøgeren bør kunne give en generel beskrivelse af hele emnet med typiske eksempler, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

b)

Ansøgeren bør kunne give en generel beskrivelse af hele emnet med typiske eksempler, hvor det er relevant.

| c) | Ansøgeren bør kunne anvende matematiske formler sammen med fysiske love, der beskriver emnet. |
| --- | --- |

c)

Ansøgeren bør kunne anvende matematiske formler sammen med fysiske love, der beskriver emnet.

| d) | Ansøgeren bør kunne læse og forstå skitser, tegninger og oversigter, der beskriver emnet. |
| --- | --- |

d)

Ansøgeren bør kunne læse og forstå skitser, tegninger og oversigter, der beskriver emnet.

| e) | Ansøgeren bør kunne anvende sin viden i praksis ved anvendelse af detaljerede procedurer. |
| --- | --- |

e)

Ansøgeren bør kunne anvende sin viden i praksis ved anvendelse af detaljerede procedurer.

| — | NIVEAU 3: Detaljeret viden om emnets teoretiske og praktiske aspekter og evne til at kombinere og anvende de forskellige videnelementer på en logisk og kompleks måde

  Målsætninger:






  a) | Ansøgeren bør kende teorierne om emnet og samspillet med andre emner. |
| --- | --- | --- |

—

NIVEAU 3: Detaljeret viden om emnets teoretiske og praktiske aspekter og evne til at kombinere og anvende de forskellige videnelementer på en logisk og kompleks måde

Målsætninger:

a)

Ansøgeren bør kende teorierne om emnet og samspillet med andre emner.

| b) | Ansøgeren bør kunne give en detaljeret beskrivelse af emnet ved anvendelse af grundlæggende teori og specifikke eksempler. |
| --- | --- |

b)

Ansøgeren bør kunne give en detaljeret beskrivelse af emnet ved anvendelse af grundlæggende teori og specifikke eksempler.

| c) | Ansøgeren bør kunne forstå og anvende de matematiske formler, der vedrører emnet. |
| --- | --- |

c)

Ansøgeren bør kunne forstå og anvende de matematiske formler, der vedrører emnet.

| d) | Ansøgeren bør kunne læse, forstå og udarbejde skitser, enkle tegninger og oversigter, der beskriver emnet. |
| --- | --- |

d)

Ansøgeren bør kunne læse, forstå og udarbejde skitser, enkle tegninger og oversigter, der beskriver emnet.

| e) | Ansøgeren bør kunne anvende sin viden i praksis efter fabrikantens instruktioner. |
| --- | --- |

e)

Ansøgeren bør kunne anvende sin viden i praksis efter fabrikantens instruktioner.

| f) | Ansøgeren bør kunne fortolke resultater fra forskellige kilder og målinger og udføre afhjælpende foranstaltninger, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

f)

Ansøgeren bør kunne fortolke resultater fra forskellige kilder og målinger og udføre afhjælpende foranstaltninger, hvor det er relevant.

2.   Moduler

Kvalifikationerne for grundlæggende emner for hver enkelt kategori eller underkategori til et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat skal være i overensstemmelse med følgende skema, hvor relevante emner er markeret med et »X«:

| Emne-moduler | A- eller B1-flyvemaskine med: | A- eller B1-helikopter med: | B2 | B3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turbinemotor(er) | Stempelmotor(er) | Turbinemotor(er) | Stempelmotor(er) | Flyelektronik | Ikke trykregulerede flyvemaskiner med stempelmotorer med en MTOM på 2 000 kg og derunder |
| 1 | X | X | X | X | X | X |
| 2 | X | X | X | X | X | X |
| 3 | X | X | X | X | X | X |
| 4 | X | X | X | X | X | X |
| 5 | X | X | X | X | X | X |
| 6 | X | X | X | X | X | X |
| 7A | X | X | X | X | X | |
| 7B | | | | | | X |
| 8 | X | X | X | X | X | X |
| 9A | X | X | X | X | X | |
| 9B | | | | | | X |
| 10 | X | X | X | X | X | X |
| 11A | X | | | | | |
| 11B | | X | | | | |
| 11C | | | | | | X |
| 12 | | | X | X | | |
| 13 | | | | | X | |
| 14 | | | | | X | |
| 15 | X | | X | | | |
| 16 | | X | | X | | X |
| 17A | X | X | | | | |
| 17B | | | | | | X |

Emne-moduler

A- eller B1-flyvemaskine med:

A- eller B1-helikopter med:

B2

B3

Turbinemotor(er)

Stempelmotor(er)

Turbinemotor(er)

Stempelmotor(er)

Flyelektronik

Ikke trykregulerede flyvemaskiner med stempelmotorer med en MTOM på 2 000 kg og derunder

1

X

X

X

X

X

X

2

X

X

X

X

X

X

3

X

X

X

X

X

X

4

X

X

X

X

X

X

5

X

X

X

X

X

X

6

X

X

X

X

X

X

7A

X

X

X

X

X

7B

X

8

X

X

X

X

X

X

9A

X

X

X

X

X

9B

X

10

X

X

X

X

X

X

11A

X

11B

X

11C

X

12

X

X

13

X

14

X

15

X

X

16

X

X

X

17A

X

X

17B

X

MODUL 1:   MATEMATIK

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| A | B1 | B2 | B3 |
| 1.1 | Aritmetik |

NIVEAU

A

B1

B2

B3

1.1

1

2

2

2

Aritmetiske termer og symboler, metoder til multiplikation, division, brøk- og decimalregning, regning med faktorer og multipla, vægt, mål og omregningsfaktorer, forholdstal og proportioner, gennemsnit og procentregning, areal og volumen, kvadrater, tredjepotenser, kvadrat- og kubikrødder

1.2   Algebra

| a) | Evaluering af simple algebraiske udtryk, addition, subtraktion, multiplikation og division, anvendelse af parenteser, simple algebraiske brøker |
| --- | --- |

a)

Evaluering af simple algebraiske udtryk, addition, subtraktion, multiplikation og division, anvendelse af parenteser, simple algebraiske brøker

1

2

2

2

| b) | Lineære ligninger og løsninger af disse
  Eksponent og potens, negative og brøkeksponenter
  Binære og andre talsystemer, hvor det er relevant
  Ligninger med flere ubekendte og andengradsligninger med en ubekendt
  Logaritmer |
| --- | --- |

b)

Lineære ligninger og løsninger af disse

Eksponent og potens, negative og brøkeksponenter

Binære og andre talsystemer, hvor det er relevant

Ligninger med flere ubekendte og andengradsligninger med en ubekendt

Logaritmer

—

1

1

1

1.3   Geometri

| a) | Simple geometriske konstruktioner |
| --- | --- |

a)

Simple geometriske konstruktioner

—

1

1

1

| b) | Grafisk fremstilling. Arten og anvendelsen af grafer. Grafer over ligninger/funktioner |
| --- | --- |

b)

Grafisk fremstilling. Arten og anvendelsen af grafer. Grafer over ligninger/funktioner

2

2

2

2

| c) | Simpel trigonometri, trigonometriske sammenhænge, anvendelse af tabeller samt rektangulære og polære koordinater |
| --- | --- |

c)

Simpel trigonometri, trigonometriske sammenhænge, anvendelse af tabeller samt rektangulære og polære koordinater

—

2

2

2

MODUL 2:   FYSIK

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| A | B1 | B2 | B3 |
| 2.1 | Stof |

NIVEAU

A

B1

B2

B3

2.1

1

1

1

1

Stoffers beskaffenhed: de kemiske grundstoffer, atomers opbygning, molekyler

Kemiske forbindelser

Tilstande: faste, flydende og gasformige

Ændringer mellem tilstande

2.2   Mekanik

| 2.2.1 | Statik |
| --- | --- |

2.2.1

1

2

1

1

Kraft, momenter og kraftpar, afbildning af vektorer

Tyngdepunkt

Dele af teorierne om materialespænding, belastning og elasticitet: trækspænding, komprimering, forskydningskraft og vridning

Egenskaber for faste, flydende og gasformige stoffer

Tryk og opdrift i væsker (barometre)

| 2.2.2 | Bevægelseslære (kinetik) |
| --- | --- |

2.2.2

1

2

1

1

Lineær bevægelse: jævn bevægelse i en lige linje, bevægelse under konstant acceleration (bevægelse under tyngdekraft)

Roterende bevægelse: jævn cirkulær bevægelse (centrifugal-/centripetalkræfter)

Periodisk bevægelse: pendulerende bevægelse

Simpel vibrationsteori, harmoniske svingninger og medsvingninger

Hastighedsforhold, vægtstangsforhold og effektivitet

2.2.3   Dynamik

| a) | Masse
  Kraft, inerti, arbejde, energi (potentiel, kinetisk og samlet energi), varme, effektivitet |
| --- | --- |

a)

Masse

Kraft, inerti, arbejde, energi (potentiel, kinetisk og samlet energi), varme, effektivitet

1

2

1

1

| b) | Bevægelsesmasse, bevarelse af bevægelsesmasse
  Impuls
  Gyroskopiske principper
  Friktion: egenskaber og effekt, friktionskoefficienten (rullemodstand) |
| --- | --- |

b)

Bevægelsesmasse, bevarelse af bevægelsesmasse

Impuls

Gyroskopiske principper

Friktion: egenskaber og effekt, friktionskoefficienten (rullemodstand)

1

2

2

1

2.2.4   Fluiddynamik

| a) | Massefylde og densitet |
| --- | --- |

a)

Massefylde og densitet

2

2

2

2

| b) | Viskositet, væskemodstand, virkning af strømlinethed
  Virkning af væskers sammentrykkelighed
  Statisk, dynamisk og samlet tryk: Bernoullis teorem, venturi |
| --- | --- |

b)

Viskositet, væskemodstand, virkning af strømlinethed

Virkning af væskers sammentrykkelighed

Statisk, dynamisk og samlet tryk: Bernoullis teorem, venturi

1

2

1

1

2.3   Termodynamik

| a) | Temperatur: termometre og temperaturskalaer: Celsius, Fahrenheit og Kelvin. Varmedefinition |
| --- | --- |

a)

Temperatur: termometre og temperaturskalaer: Celsius, Fahrenheit og Kelvin. Varmedefinition

2

2

2

2

| b) | Varmekapacitet, varmefylde
  Varmeoverførsel: konvektion, stråling og ledning
  Rumudvidelseskoefficient
  Termodynamikkens første og anden lov
  Gas: Gassens tilstandsligning, varmefylde ved konstant volumen og konstant tryk, kraft af gas, der udvider sig
  Isotermisk, adiabatisk udvidelse og kompression, motortakter, konstant volumen og konstant tryk, køleanlæg og varmepumper
  Latent smelte- og fordampningsvarme, termisk energi, forbrændingsvarme |
| --- | --- |

b)

Varmekapacitet, varmefylde

Varmeoverførsel: konvektion, stråling og ledning

Rumudvidelseskoefficient

Termodynamikkens første og anden lov

Gas: Gassens tilstandsligning, varmefylde ved konstant volumen og konstant tryk, kraft af gas, der udvider sig

Isotermisk, adiabatisk udvidelse og kompression, motortakter, konstant volumen og konstant tryk, køleanlæg og varmepumper

Latent smelte- og fordampningsvarme, termisk energi, forbrændingsvarme

—

2

2

1

| 2.4 | Optik (lys) |
| --- | --- |

2.4

—

2

2

—

Lysets beskaffenhed, lysets hastighed

Lov om refleksion og brydning: refleksioner i plane overflader, refleksioner i sfæriske spejle, brydning, linser

Fiberoptik (lysledere)

| 2.5 | Bølgebevægelse og lyd |
| --- | --- |

2.5

—

2

2

—

Bølgebevægelse: mekaniske bølger, sinusbølgebevægelser, interferensfænomener, standbølger

Lyd: lydens hastighed, frembringelse af lyd, intensitet, pitch og kvalitet, Doppler-effekt

MODUL 3:   GRUNDLÆGGENDE VIDEN OM ELEKTRICITET

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| A | B1 | B2 | B3 |
| 3.1 | Elektronteori |

NIVEAU

A

B1

B2

B3

3.1

1

1

1

1

Struktur og fordeling af elektriske ladninger i: atomer, molekyler, ioner, forbindelser

Molekylestruktur for ledere, halvledere og isolatorer

| 3.2 | Statisk elektricitet og ledere |
| --- | --- |

3.2

1

2

2

1

Statisk elektricitet og fordeling af elektrostatiske ladninger

Elektrostatiske love om tiltrækning og frastødning

Ladningsenheder, Coulombs lov

Ledning af elektricitet i faste stoffer, væsker, gasser og i vakuum

| 3.3 | Electricitetsterminologi |
| --- | --- |

3.3

1

2

2

1

Følgende termer, deres enheder og faktorer, der kan påvirke dem: potentialforskel, elektromotorisk kraft, spænding, strøm, modstand, ledeevne, ladning, konventionel strøm, elektronstrøm

| 3.4 | Elproduktion |
| --- | --- |

3.4

1

1

1

1

Produktion af elektricitet efter følgende metoder: lys, varme, friktion, tryk, kemisk reaktion, magnetisme og bevægelse

| 3.5 | Jævnstrømskilder til elektricitet |
| --- | --- |

3.5

1

2

2

2

Konstruktion og grundlæggende kemisk reaktion af: primærelementer, sekundærelementer, blysyreelementer, nikkel/cadmiumelementer, andre alkalielementer

Serie- og parallelforbundne elementer

Indre modstand og virkning heraf på et batteri

Termoelementers konstruktion, materialer og funktion

Fotocellers funktion

| 3.6 | Jævnstrømskredsløb (DC) |
| --- | --- |

3.6

—

2

2

1

Ohms lov, Kirchoffs love om strøm og spændingsbevarelse

Beregninger ved hjælp af ovennævnte love for at finde modstand, spænding og strøm

Betydningen af en forsynings interne modstand

3.7   Modstand/modstandsenhed

| a) | Modstand og faktorer, der kan påvirke den
  Specifik modstand
  Farvekoder for modstande samt deres værdier, tolerancer, foretrukne værdier og wattnormering
  Serie- og parallelforbundne modstande
  Beregning af samlet modstand ved serie- eller parallelforbindelse eller kombinationer af disse
  Potentiometres og modstandes funktion og anvendelse
  Wheatstonebroens funktion |
| --- | --- |

a)

Modstand og faktorer, der kan påvirke den

Specifik modstand

Farvekoder for modstande samt deres værdier, tolerancer, foretrukne værdier og wattnormering

Serie- og parallelforbundne modstande

Beregning af samlet modstand ved serie- eller parallelforbindelse eller kombinationer af disse

Potentiometres og modstandes funktion og anvendelse

Wheatstonebroens funktion

—

2

2

1

| b) | Ledningsevne ved positive og negative temperaturkoefficienter
  Faste modstande, stabilitet, tolerancer og begrænsninger, konstruktionsmetoder
  Variable modstande, termistorer, spændingsafhængige modstande
  Konstruktion af potentiometere og modstande
  Konstruktion af en Wheatstonebro |
| --- | --- |

b)

Ledningsevne ved positive og negative temperaturkoefficienter

Faste modstande, stabilitet, tolerancer og begrænsninger, konstruktionsmetoder

Variable modstande, termistorer, spændingsafhængige modstande

Konstruktion af potentiometere og modstande

Konstruktion af en Wheatstonebro

—

1

1

—

| 3.8 | Kraft |
| --- | --- |

3.8

—

2

2

1

Kraft, arbejde og energi (kinetisk og potentiel)

Effektspredning i en modstand

Effektformel

Beregninger af kraft, arbejde og energi

| 3.9 | Elektrisk kapacitet/kondensator |
| --- | --- |

3.9

—

2

2

1

Kondensatorens anvendelse og funktion

Faktorer, der kan påvirke pladers elektriske kapacitetsområde, afstanden mellem dem, antallet af plader, dielektrikum, dielektricitetskonstant, driftsspænding, nominel spænding

Kondensatortyper, konstruktion og funktion

Farvekoder for kondensatorer

Beregninger af elektrisk kapacitet og spænding i serielle og parallelle kredsløb

Eksponentiel ladning og afladning af en kondensator, tidskonstanter

Afprøvning af kondensatorer

3.10   Magnetisme

| a) | Magnetismeteori
  Magnetens egenskaber
  En magnets opførsel i jordens magnetfelt
  Magnetisering og afmagnetisering
  Magnetisk afskærmning
  Forskellige typer af magnetisk materiale
  Elektromagnetens konstruktion og funktionsprincipper
  Gribereglen til at bestemme: magnetfelt om den strømførende leder |
| --- | --- |

a)

Magnetismeteori

Magnetens egenskaber

En magnets opførsel i jordens magnetfelt

Magnetisering og afmagnetisering

Magnetisk afskærmning

Forskellige typer af magnetisk materiale

Elektromagnetens konstruktion og funktionsprincipper

Gribereglen til at bestemme: magnetfelt om den strømførende leder

—

2

2

1

| b) | Magnetomotiv kraft, feltstyrke, magnetisk fluxtæthed, permeabilitet, hysteresekredsløb, remanens, koercivkraft reluktans, mætningspunkt og foucaultstrøm
  Forholdsregler for pleje og opbevaring af magneter |
| --- | --- |

b)

Magnetomotiv kraft, feltstyrke, magnetisk fluxtæthed, permeabilitet, hysteresekredsløb, remanens, koercivkraft reluktans, mætningspunkt og foucaultstrøm

Forholdsregler for pleje og opbevaring af magneter

—

2

2

1

| 3.11 | Induktans/induktionsspole |
| --- | --- |

3.11

—

2

2

1

Faradays lov

Spændingsinduktion i en leder, der bevæges i et magnetfelt

Induktionsprincipper

Virkningen af følgende på mængden af den inducerede spænding: magnetfeltets styrke, ændringshastighed, antal vindinger for lederen

Gensidig induktion

Effekten af ændringshastigheden for primærstrømmen og gensidig induktion på den inducerede spænding

Faktorer, der påvirker den gensidige induktans: Antal vindinger i spolen, spolens fysiske størrelse og porøsitet, placering af spoler i forhold til hinanden

Lenzs lov og regler for bestemmelse af polaritet

Modelektromotorisk kraft, selvinduktion

Mætningspunkt

Principielle anvendelser for induktorer

| 3.12 | Jævnstrømsmotor- og generatorteori |
| --- | --- |

3.12

—

2

2

1

Generel motor- og generatorteori

Konstruktion og formål med de enkelte dele i en jævnstrømsgenerator

Jævnstrømsgeneratorers funktion og faktorer, der påvirker output og strømretning

Jævnstrømsmotorers funktion samt faktorer, der påvirker deres udgangseffekt, drejningsmoment, hastighed og rotationsretning

Seriemotorer, shuntmotorer og kompoundmotorer

Startgeneratorens konstruktion

| 3.13 | Vekselstrømsteori (AC) Sinusbølge: |
| --- | --- |

3.13

1

2

2

1

Sinusbølge: fase, periode, frekvens, cyklus

Øjeblikkelig værdi, gennemsnitlig værdi, effektivværdi, spidsværdi, peak to peak-strømværdier og beregninger af disse værdier i forhold til spænding, strøm og effekt

Trekants- og firkantssignaler

Enkelt-/trefaseprincipper

| 3.14 | Resistive (R), kapacitive (C) og induktive (L) kredsløb |
| --- | --- |

3.14

—

2

2

1

Faseforhold mellem spænding og strøm i L-, C- og R-kredsløb, parallelle, serie og serieparallelle

Effektforbrug i L-, C- og R-kredsløb

Beregning af impedans, fasevinkel, effektfaktor og strøm

Beregning af sand, tilsyneladende og reaktiv effekt

| 3.15 | Transformere |
| --- | --- |

3.15

—

2

2

1

Transformerens konstruktionsprincipper og funktion

Transformertab og hvordan dette overvindes

Transformerens funktion ved belastning og i tomgang

Strømoverførsel, effektivitet, markering af polaritet

Beregning af spænding og strøm for linje og fase

Beregning af effekt i et 3-fasesystem

Primær- og sekundærstrøm, spænding, omsætningsforhold, effekt, effektivitet

Automatiske transformere

| 3.16 | Filtre |
| --- | --- |

3.16

—

1

1

—

Funktion, anvendelse og brug af følgende filtre: lavpas, højpas, båndpas, båndstop

| 3.17 | Vekselstrømsgeneratorer |
| --- | --- |

3.17

—

2

2

1

Drejning af kredsløb i et magnetfelt og den resulterende kurveform

Funktion og konstruktion af vekselstrømsgeneratorer af typen roterende anker eller drejefelt

Generatorer med en, to eller tre faser

Fordele ved og anvendelsesmuligheder for trefasede stjerne- og deltakoblinger

Generatorer med permanent magnet

| 3.18 | Vekselstrømsmotorer (AC) |
| --- | --- |

3.18

—

2

2

1

Konstruktion, funktionsprincipper og specifikationer for: Synkrone og asynkrone vekselstrømsmotorer, både enkelt- og flerfasede

Metoder til regulering af hastighed og rotationsretning

Metoder til fremstilling af et drejefelt: kondensator, induktor, skygge- eller spaltepol

MODUL 4:   GRUNDLÆGGENDE ELEKTRONIK

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| A | B1 | B2 | B3 |
| 4.1   Halvledere |
| 4.1.1   Dioder |
| a) | Diodesymboler:
  Specifikationer og egenskaber for dioder
  Serie- og parallelforbundne dioder
  Vigtigste specifikationer og brug af siliciumstyrede ensrettere (tyristorer), lysdioder, fotoledende dioder, varistorer, ensretterdioder
  Funktionstest af dioder |

NIVEAU

A

B1

B2

B3

4.1   Halvledere

4.1.1   Dioder

a)

Diodesymboler:

Specifikationer og egenskaber for dioder

Serie- og parallelforbundne dioder

Vigtigste specifikationer og brug af siliciumstyrede ensrettere (tyristorer), lysdioder, fotoledende dioder, varistorer, ensretterdioder

Funktionstest af dioder

—

2

2

1

| b) | Materialer, elektronkonfiguration, elektriske egenskaber
  Materialer af P- og N-type: urenheders effekt på ledeevnen, majoritets- og minoritetsegenskaber
  PN-overgang i en halvleder, udvikling af elektrisk spænding over en PN-overgang ved forhold uden forspænding, med forspænding i lederetningen og med forspænding mod lederetningen
  Diodeparametre: spidsspærrespænding, maksimal gennemgangsstrøm, temperatur, frekvens, afledningsstrøm, effektafledning
  Dioders anvendelse og funktion i følgende kredsløb: begrænsere, klamper, ensrettere af hele og halve bølger, broensrettere, spændingsfordoblere og tredoblere
  Funktioner og egenskaber i detaljer for følgende enheder: siliciumstyret ensretter (tyristorer), lysdiode, Schottky-diode, fotoledende diode, varaktordiode, varistor, ensretterdiode, Zener-diode. |
| --- | --- |

b)

Materialer, elektronkonfiguration, elektriske egenskaber

Materialer af P- og N-type: urenheders effekt på ledeevnen, majoritets- og minoritetsegenskaber

PN-overgang i en halvleder, udvikling af elektrisk spænding over en PN-overgang ved forhold uden forspænding, med forspænding i lederetningen og med forspænding mod lederetningen

Diodeparametre: spidsspærrespænding, maksimal gennemgangsstrøm, temperatur, frekvens, afledningsstrøm, effektafledning

Dioders anvendelse og funktion i følgende kredsløb: begrænsere, klamper, ensrettere af hele og halve bølger, broensrettere, spændingsfordoblere og tredoblere

Funktioner og egenskaber i detaljer for følgende enheder: siliciumstyret ensretter (tyristorer), lysdiode, Schottky-diode, fotoledende diode, varaktordiode, varistor, ensretterdiode, Zener-diode.

—

—

2

—

4.1.2   Transistorer

| a) | Transistorsymboler
  Komponentbeskrivelse og retning
  Specifikationer og egenskaber for transistorer |
| --- | --- |

a)

Transistorsymboler

Komponentbeskrivelse og retning

Specifikationer og egenskaber for transistorer

—

1

2

1

| b) | PNP- og NPN-transistorers konstruktion og funktion
  Base-, kollektor- og emitterkonfigurationer
  Test af transistorer
  Grundlæggende forståelse af andre transistortyper og deres anvendelse
  Anvendelse af transistorer: forstærkerklasser (A, B, C)
  Simple kredsløb, herunder: forspænding, afkobling, tilbagekobling og stabilisering
  Principper for flertrinskredsløb: kaskader, modtakt, oscillatorer, multivibratorer, flip-flop-kredsløb |
| --- | --- |

b)

PNP- og NPN-transistorers konstruktion og funktion

Base-, kollektor- og emitterkonfigurationer

Test af transistorer

Grundlæggende forståelse af andre transistortyper og deres anvendelse

Anvendelse af transistorer: forstærkerklasser (A, B, C)

Simple kredsløb, herunder: forspænding, afkobling, tilbagekobling og stabilisering

Principper for flertrinskredsløb: kaskader, modtakt, oscillatorer, multivibratorer, flip-flop-kredsløb

—

—

2

—

4.1.3   Integrerede kredsløb

| a) | Beskrivelse og funktion af logiske kredsløb og lineære kredsløb/funktionsforstærkere |
| --- | --- |

a)

Beskrivelse og funktion af logiske kredsløb og lineære kredsløb/funktionsforstærkere

—

1

—

1

| b) | Beskrivelse og funktion af logiske og lineære kredsløb
  Introduktion til anvendelse og funktion af en operationsforstærker, der er brugt som: integrator, differentiator, spændingsfølger, komparator
  Funktion og metoder for tilslutning af forstærkertrin: resistivt kapacitivt, induktivt (transformer), induktivt resistivt (IR), direkte
  Fordele og ulemper ved positiv og negativ tilbagekobling |
| --- | --- |

b)

Beskrivelse og funktion af logiske og lineære kredsløb

Introduktion til anvendelse og funktion af en operationsforstærker, der er brugt som: integrator, differentiator, spændingsfølger, komparator

Funktion og metoder for tilslutning af forstærkertrin: resistivt kapacitivt, induktivt (transformer), induktivt resistivt (IR), direkte

Fordele og ulemper ved positiv og negativ tilbagekobling

—

—

2

—

| 4.2 | Printplader |
| --- | --- |

4.2

—

1

2

—

Beskrivelse og brug af printplader

4.3   Servomekanismer

| a) | Forståelse af følgende termer: Åbne og lukkede kredsløbssystemer, tilbagekobling, opfølgning, analoge transducere
  Funktionsprincipper og anvendelse af følgende synkrosystemkomponenter/funktioner: resolvere, differentiale-, styrings- og drejningstransformere, induktans- og elektriske kapacitetssendere |
| --- | --- |

a)

Forståelse af følgende termer: Åbne og lukkede kredsløbssystemer, tilbagekobling, opfølgning, analoge transducere

Funktionsprincipper og anvendelse af følgende synkrosystemkomponenter/funktioner: resolvere, differentiale-, styrings- og drejningstransformere, induktans- og elektriske kapacitetssendere

—

1

—

—

| b) | Forståelse af følgende termer: Åbne og lukkede kredsløb, opfølgning, forstærkningsmekanisme, analog, transducer, nul, dæmpning, tilbagekobling, dødzone
  Konstruktion, funktion og anvendelse af følgende synkrosystemkomponenter: resolvere, differentiale-, styrings-, drejnings-, E- og I-transformere, induktans og kapacitetstransmittere samt synkrogivere
  Fejl i forstærkningsmekanisme, ompolarisering af faseforskydning, pendling |
| --- | --- |

b)

Forståelse af følgende termer: Åbne og lukkede kredsløb, opfølgning, forstærkningsmekanisme, analog, transducer, nul, dæmpning, tilbagekobling, dødzone

Konstruktion, funktion og anvendelse af følgende synkrosystemkomponenter: resolvere, differentiale-, styrings-, drejnings-, E- og I-transformere, induktans og kapacitetstransmittere samt synkrogivere

Fejl i forstærkningsmekanisme, ompolarisering af faseforskydning, pendling

—

—

2

—

MODUL 5:   DIGITALE TEKNIKKER/ELEKTRONISKE INSTRUMENTSSYSTEMER

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| A | B1-1
  B1-3 | B1-2
  B1-4 | B2 | B3 |
| 5.1 | Electroniske instrumentsystemer |

NIVEAU

A

B1-1

B1-3

B1-2

B1-4

B2

B3

5.1

1

2

2

3

1

Typisk systemarrangement og indretning af de elektroniske instrumentsystemer i cockpit

| 5.2 | Talsystemer |
| --- | --- |

5.2

—

1

—

2

—

Talsystemer: binære, oktale og hexadecimale

Demonstration af konvertering mellem det decimale talsystem og de binære, oktale og hexadecimale systemer og omvendt

| 5.3 | Datakonvertering |
| --- | --- |

5.3

—

1

—

2

—

Analoge data, digitale data

Funktion og anvendelse af konvertere fra analog til digital og fra digital til analog, input og output, forskellige begrænsninger

| 5.4 | Databusser |
| --- | --- |

5.4

—

2

—

2

—

Funktion af databusser i luftfartøjssystemer, herunder kendskab til ARINC og andre specifikationer

Luftfartøjsnetværk/-ethernet

5.5   Logiske kredsløb

| a) | Identifikation af almindelige logikkomponentsymboler, tabeller og tilsvarende kredsløb
  Applikationer anvendt i luftfartøjssystemer, skematiske diagrammer |
| --- | --- |

a)

Identifikation af almindelige logikkomponentsymboler, tabeller og tilsvarende kredsløb

Applikationer anvendt i luftfartøjssystemer, skematiske diagrammer

—

2

—

2

1

| b) | Fortolkning af logikskemaer |
| --- | --- |

b)

Fortolkning af logikskemaer

—

—

—

2

—

5.6   Grundlæggende computerstruktur

| a) | Computerterminologi (herunder bit, byte, software, hardware, CPU, IC (integreret kredsløb) og forskellige hukommelsesenheder som f.eks. RAM, ROM, PROM)
  Computerteknologi (hvor den er anvendt i luftfartøjssystemer) |
| --- | --- |

a)

Computerterminologi (herunder bit, byte, software, hardware, CPU, IC (integreret kredsløb) og forskellige hukommelsesenheder som f.eks. RAM, ROM, PROM)

Computerteknologi (hvor den er anvendt i luftfartøjssystemer)

1

2

—

—

—

| b) | Computerrelateret terminologi
  Funktion og indretning af samt interface mellem de vigtigste komponenter i mikrocomputere, herunder deres tilknyttede bussystemer
  Information i enkelt- og fleradresseordreord
  Termer vedrørende hukommelse
  Funktion af typiske hukommelsesenheder
  Funktioner, fordele og ulemper ved de forskellige datalagringssystemer |
| --- | --- |

b)

Computerrelateret terminologi

Funktion og indretning af samt interface mellem de vigtigste komponenter i mikrocomputere, herunder deres tilknyttede bussystemer

Information i enkelt- og fleradresseordreord

Termer vedrørende hukommelse

Funktion af typiske hukommelsesenheder

Funktioner, fordele og ulemper ved de forskellige datalagringssystemer

—

—

—

2

—

| 5.7 | Mikroprocessorer |
| --- | --- |

5.7

—

—

—

2

—

Funktioner, der kan udføres, og mikroprocessorens generelle funktioner

Grundlæggende funktioner for hver af følgende elementer i en mikroprocessor: styringsenhed og processor, klokke, register, regneenhed (ALU)

| 5.8 | Integrerede kredsløb |
| --- | --- |

5.8

—

—

—

2

—

Funktion og anvendelse af kodere og dekodere

Indkodertypers funktion

Brug af integration i mellem, stor og meget stor målestok

| 5.9 | Multipleksning |
| --- | --- |

5.9

—

—

—

2

—

Funktion, anvendelse og identifikation af multipleksere og demultipleksere i logikskemaer

| 5.10 | Fiberoptik |
| --- | --- |

5.10

—

1

1

2

—

Fordele og ulemper ved fiberoptisk datatransmission i forhold til spredning via elektriske ledninger

Fiberoptisk databus

Termer relateret til fiberoptik

Termineringer

Koblingsled, kontrolterminaler, fjernterminaler

Anvendelse af fiberoptik i luftfartøjssystemer

| 5.11 | Elektroniske skærme |
| --- | --- |

5.11

—

2

1

2

1

Funktionsprincipper for almindeligt anvendte skærmtyper i moderne luftfartøjer, herunder billedrør, LED- og LCD-skærme

| 5.12 | Enheder, der er følsomme over for elektrostatisk påvirkning |
| --- | --- |

5.12

1

2

2

2

1

Særlig håndtering af komponenter, der er følsomme over for elektrostatiske udladninger

Forståelse af risici og mulige skadevirkninger, antistatisk beskyttelse af komponenter og personel

| 5.13 | Kontrol med softwarestyring |
| --- | --- |

5.13

—

2

1

2

1

Forståelse af restriktioner, luftdygtighedskrav og mulige katastrofale følger af ikke-godkendte ændringer af softwareprogrammer

| 5.14 | Elektromagnetiske omgivelser |
| --- | --- |

5.14

—

2

2

2

1

Følgende fænomeners indflydelse på vedligeholdelsespraksis for elektroniske systemer:

EMC — Elektromagnetisk kompatibilitet (Electromagnetic Compatibility)

EMI — Elektromagnetisk interferens

HIRF — Kraftigt strålingsfelt (High Intensity Radiated Field)

Lyn/lynafledning

| 5.15 | Typiske elektroniske/digitale luftfartøjssystemer |
| --- | --- |

5.15

—

2

2

2

1

Oversigt over typiske elektroniske/digitale luftfartøjssystemer og tilknyttede BITE (Indbygget testudstyr) som f.eks.:

ACARS — ARINC kommunikations-, adresserings- og indberetningssystem (ARINC Communication and Addressing and Reporting System)

EICAS — Motorindikator og system til personalealarmering (Engine Indication and Crew Alerting System)

FBW — Elektronisk flyvestyring (Fly by Wire)

FMS — Flyvestyringssystem (Flight Management System)

IRS — Inertireferencesystem (Inertial Reference System)

ECAM — Elektronisk centraliseret luftfartøjsovervågning (Electronic Centralised Aircraft Monitoring)

EFIS — Elektronisk flyveinstrumentsystem (Electronic Flight Instrument System)

GPS — Globalt positionsbestemmelsessystem (Global Positioning System)

TCAS — Antikollisionssystem for lufttrafik (Traffic Alert Collision Avoidance System)

Integrerede flyelektroniske modulsystemer

Kabinesystemer

Informationssystemer

MODUL 6:   MATERIALER OG HARDWARE

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| A | B1 | B2 | B3 |
| 6.1   Luftfartøjsmaterialer — Jernholdige |
| a) | Specifikationer, egenskaber og identifikation af almindelige stållegeringer, der anvendes i luftfartøjer
  Varmebehandling og anvendelse af stållegeringer |

NIVEAU

A

B1

B2

B3

6.1   Luftfartøjsmaterialer — Jernholdige

a)

Specifikationer, egenskaber og identifikation af almindelige stållegeringer, der anvendes i luftfartøjer

Varmebehandling og anvendelse af stållegeringer

1

2

1

2

| b) | Afprøvning af jernholdige materialer for hårdhed, brudstyrke, træthedsstyrke og slagfasthed |
| --- | --- |

b)

Afprøvning af jernholdige materialer for hårdhed, brudstyrke, træthedsstyrke og slagfasthed

—

1

1

1

6.2   Luftfartøjsmaterialer — Ikke-jernholdige

| a) | Specifikationer, egenskaber og identifikation af almindelige ikke-jernholdige materialer, der anvendes i luftfartøjer
  Varmebehandling og anvendelse af ikke-jernholdige materialer |
| --- | --- |

a)

Specifikationer, egenskaber og identifikation af almindelige ikke-jernholdige materialer, der anvendes i luftfartøjer

Varmebehandling og anvendelse af ikke-jernholdige materialer

1

2

1

2

| b) | Afprøvning af ikke-jernholdige materialer for hårdhed, brudstyrke, træthedsstyrke og slagfasthed |
| --- | --- |

b)

Afprøvning af ikke-jernholdige materialer for hårdhed, brudstyrke, træthedsstyrke og slagfasthed

—

1

1

1

6.3   Luftfartøjsmaterialer — Komposit- og ikke-metalliske

6.3.1   Komposit- og ikke-metalliske, bortset fra træ og tekstiler

| a) | Specifikationer, egenskaber og identifikation af almindelige komposit- og ikke-jernholdige materialer, bortset fra træ, der anvendes i luftfartøjer
  Tætningsmateriale og klæbemidler |
| --- | --- |

a)

Specifikationer, egenskaber og identifikation af almindelige komposit- og ikke-jernholdige materialer, bortset fra træ, der anvendes i luftfartøjer

Tætningsmateriale og klæbemidler

1

2

2

2

| b) | Detektering af fejl/nedbrydning i komposit- og ikke-metalliske materialer
  Reparation af komposit- og ikke-metalliske materialer |
| --- | --- |

b)

Detektering af fejl/nedbrydning i komposit- og ikke-metalliske materialer

Reparation af komposit- og ikke-metalliske materialer

1

2

—

2

| 6.3.2 | Trækonstruktioner |
| --- | --- |

6.3.2

1

2

—

2

Konstruktionsmetoder for flyvemaskineskrogskonstruktioner i træ

Specifikationer, egenskaber og typer af træ og lim, der anvendes i flyvemaskiner

Beskyttelse og vedligeholdelse af trækonstruktioner

Fejltyper i træmateriale og trækonstruktioner

Detektering af fejl i trækonstruktioner

Reparation af trækonstruktioner

| 6.3.3 | Tekstilbetræk |
| --- | --- |

6.3.3

1

2

—

2

Specifikationer, egenskaber og typer af tekstiler, der anvendes i flyvemaskiner

Inspektionsmetode for tekstiler

Fejltyper i tekstiler

Reparation af tekstilbetræk

6.4   Korrosion

| a) | Grundlæggende kemi
  Dannelse ved galvanisk korrosionsproces, mikrobiologisk, belastning |
| --- | --- |

a)

Grundlæggende kemi

Dannelse ved galvanisk korrosionsproces, mikrobiologisk, belastning

1

1

1

1

| b) | Korrosionstyper og hvordan disse identificeres
  Årsager til korrosion
  Materialetyper, der er modtagelige for korrosion |
| --- | --- |

b)

Korrosionstyper og hvordan disse identificeres

Årsager til korrosion

Materialetyper, der er modtagelige for korrosion

2

3

2

2

6.5   Fastgørelseselementer

| 6.5.1 | Skruegevind |
| --- | --- |

6.5.1

2

2

2

2

Nomenklatur for skruer

Gevindformer, dimensioner og tolerancer for standardgevindtyper, der anvendes i luftfartøjer

Måling af skruegevind

| 6.5.2 | Bolte, søm og skruer |
| --- | --- |

6.5.2

2

2

2

2

Bolttyper: specifikation, identifikation og mærkning af bolte til luftfartøjer, internationale standarder

Møtrikker: låsemøtrik, ankermøtrik, standardtyper

Maskinskruer: luftfartøjsspecifikationer

Søm: typer og anvendelser, isætning og fjernelse

Selvskærende skruer, dyvler

| 6.5.3 | Låseanordninger |
| --- | --- |

6.5.3

2

2

2

2

Sikringsblik, låseskiver, låseplader, splitter, låsemøtrikker, wirelås, fastgørelseselementer med hurtigudløsning, nøgler, sikringsbøjler, splitpinde

| 6.5.4 | Luftfartøjsnitter |
| --- | --- |

6.5.4

1

2

1

2

Nitte- og popnittetyper: specifikationer og identifikation, varmebehandling

6.6   Rør og forskruninger

| a) | Identifikation af og typer af stive og fleksible rør og deres forskruninger, der anvendes i luftfartøjer |
| --- | --- |

a)

Identifikation af og typer af stive og fleksible rør og deres forskruninger, der anvendes i luftfartøjer

2

2

2

2

| b) | Standardforskruninger for luftfartøjers rør til hydraulik, brændstof, olie, pneumatik og luftsystem |
| --- | --- |

b)

Standardforskruninger for luftfartøjers rør til hydraulik, brændstof, olie, pneumatik og luftsystem

2

2

1

2

| 6.7 | Fjedre |
| --- | --- |

6.7

—

2

1

1

Fjedertyper, materialer, egenskaber og anvendelser

| 6.8 | Lejer |
| --- | --- |

6.8

1

2

2

1

Formålet med lejer, belastninger, materiale, konstruktion

Lejetyper og deres anvendelse

| 6.9 | Gearkasser |
| --- | --- |

6.9

1

2

2

1

Geartyper og deres anvendelse

Gearforholdstal, reduktions- og udvekslingsgearsystemer, drevet og drivende gearhjul, frigear, netmønstre

Bælter og remskiver, kæder og tandhjul

| 6.10 | Styrekabler |
| --- | --- |

6.10

1

2

1

2

Kabeltyper

Endestykker, spændemøtrikker og kompenserende enheder

Komponenter til remskive- og kabelsystemer

Bowdentræk

Fleksible styresystemer til luftfartøjer

| 6.11 | Elektriske kabler og konnektorer |
| --- | --- |

6.11

1

2

2

2

Kabeltyper, konstruktion og egenskaber

Højspændings- og koaxialkabler

Krympning

Konnektortyper, ben, stik, stikdåser, isolatorer, nominel strøm og spænding, kobling, identifikationskoder

MODUL 7A.   VEDLIGEHOLDELSESPRAKSIS

Bemærk: Dette modul finder ikke anvendelse på kategori B3. De relevante emneområder for kategori B3 er defineret i modul 7B.

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| A | B1 | B2 |
| 7.1 | Sikkerhedsforanstaltninger — luftfartøj og værksted |

NIVEAU

A

B1

B2

7.1

3

3

3

Aspekter inden for sikker arbejdspraksis, herunder foranstaltninger, der skal træffes ved arbejde med elektricitet og gas, især oxygen, olie og kemikalier

Derudover instruktioner om de afhjælpende foranstaltninger, der skal udføres i tilfælde af brand eller andre uheld med en eller flere af disse risici, herunder kendskab til slukningsmidler

| 7.2 | Værkstedspraksis |
| --- | --- |

7.2

3

3

3

Vedligeholdelse og kontrol af værktøj, brug af værkstedets materialer

Dimensioner, spil og tolerancer, standarder for arbejdsudførelse

Kalibrering af værktøj og udstyr, kalibreringsstandarder

| 7.3 | Værktøj |
| --- | --- |

7.3

3

3

3

Typer af almindeligt håndværktøj

Typer af almindeligt elværktøj

Funktion og anvendelse af præcisionsmåleværktøj

Smøreudstyr og -metoder

Drift, funktion og anvendelse af almindeligt elektrisk testudstyr

| 7.4 | Almindeligt flyveteknisk testudstyr |
| --- | --- |

7.4

—

2

3

Drift, funktion og anvendelse af almindeligt flyveteknisk testudstyr

| 7.5 | Tekniske tegninger, skemaer og standarder |
| --- | --- |

7.5

1

2

2

Tegningstyper og skemaer, deres symboler, dimensioner, tolerancer og projektioner

Identifikation af information i titelfelt

Mikrofilm, mikrofiche og digitale præsentationer

Specifikation 100 fra de amerikanske luftfartsselskabers sammenslutning (ATA)

Luftfartsstandarder og andre gældende standarder, herunder ISO, AN, MS, NAS og MIL

Installationstegninger og skematiske oversigter

| 7.6 | Pasmål og tolerancer |
| --- | --- |

7.6

1

2

1

Borestørrelser for bolthuller, pasmålsklasser

Almindeligt system for pasmål og tolerancer

Skema for pasmål og tolerance for luftfartøjer og motorer

Begrænsninger for bøjninger, vridninger og slid

Standardmetoder for kontrol af aksler, lejer og andre dele

| 7.7 | Elektriske kabler og konnektorer (EWIS) |
| --- | --- |

7.7

1

3

3

Teknikker til sikring af kontinuitet, isolering og klæbning samt afprøvning

Brug af krympeværktøj: håndholdt og hydraulisk

Afprøvning af krympsamlinger

Fjernelse og isættelse af kontaktben

Koaxialkabler: forholdsregler ved afprøvning og installation

Identificering af ledningstyper, tilsynskriterier og beskadigelsestolerance

Teknikker til ledningsbeskyttelse: kabelrør og kabelholdere, kabelbøjler, brug af beskyttelsesstrømper, herunder krympeomslag, afskærmning

Standarder for inspektion, reparation, vedligeholdelse og rengøring af elektriske kabler og konnektorer

| 7.8 | Nitning |
| --- | --- |

7.8

1

2

—

Nittede samlinger, nitteafstand og nittedeling

Værktøj til nitning og forsænkning

Inspektion af nittede samlinger

| 7.9 | Rør og slanger |
| --- | --- |

7.9

1

2

—

Bukning og mufning/udvidelse af luftfartøjsrør

Inspektion og afprøvning af luftfartøjsrør og -slanger

Installation og fastspænding af rør

| 7.10 | Fjedre |
| --- | --- |

7.10

1

2

—

Inspektion og afprøvning af fjedre

| 7.11 | Lejer |
| --- | --- |

7.11

1

2

—

Afprøvning, rensning og inspektion af lejer

Krav til smøring af lejer

Fejl i lejer og grunde til disse

| 7.12 | Gearkasser |
| --- | --- |

7.12

1

2

—

Inspektion af gear, slør

Inspektion af bælter og remskiver, kæder og tandhjul

Inspektion af skruedonkrafter, løftestangsenheder, stødstangssystemer

| 7.13 | Styrekabler |
| --- | --- |

7.13

1

2

—

Sænksmedning af endebeslag

Inspektion og afprøvning af styrekabler

Bowdentræk Fleksible styresystemer til luftfartøjer

7.14   Materialehåndtering

| 7.14.1 | Plademetal |
| --- | --- |

7.14.1

—

2

—

Mærkning og beregning af tolerance for bukning

Arbejde med plademetal, herunder bukning og formning

Inspektion af arbejde i plademetal

| 7.14.2 | Komposit- og ikke-metalliske |
| --- | --- |

7.14.2

—

2

—

Praksis for klæbning

Miljøforhold;

Inspektionsmetoder

7.15   Svejsning, hårdlodning, blødlodning og klæbning

| a) | Metoder til blødlodning, inspektion af blødloddede samlinger |
| --- | --- |

a)

Metoder til blødlodning, inspektion af blødloddede samlinger

—

2

2

| b) | Metoder til svejsning og hårdlodning
  Inspektion af svejsede og hårdloddede samlinger
  Metoder til klæbning og inspektion af klæbesamlinger |
| --- | --- |

b)

Metoder til svejsning og hårdlodning

Inspektion af svejsede og hårdloddede samlinger

Metoder til klæbning og inspektion af klæbesamlinger

—

2

—

7.16   Luftfartøjsvægt og -balance

| a) | Beregning af tyngdepunkt/balancegrænser: anvendelse af relevant dokumentation |
| --- | --- |

a)

Beregning af tyngdepunkt/balancegrænser: anvendelse af relevant dokumentation

—

2

2

| b) | Klargøring af et luftfartøj til vejning
  Vejning af et luftfartøj |
| --- | --- |

b)

Klargøring af et luftfartøj til vejning

Vejning af et luftfartøj

—

2

—

| 7.17 | Håndtering og opbevaring af et luftfartøj |
| --- | --- |

7.17

2

2

2

Luftfartøjstaxiing/trækning og hertil hørende sikkerhedsforskrifter

Løft af luftfartøjer, opklodsning, sikkerhed og hertil hørende sikkerhedsforskrifter

Opbevaringsmetoder for luftfartøjer

Procedurer for optankning/aftankning

Procedurer for afisning og forebyggelse af isdannelse

Elektriske, hydrauliske og pneumatiske jordbaserede forsyninger

Miljømæssige betingelsers påvirkning af håndtering og drift af luftfartøjer

7.18   Teknikker til demontering, reparation og samling

| a) | Fejltyper og teknikker til visuel inspektion
  Fjernelse, vurdering og genbeskyttelse af korrosion |
| --- | --- |

a)

Fejltyper og teknikker til visuel inspektion

Fjernelse, vurdering og genbeskyttelse af korrosion

2

3

3

| b) | Almindelige reparationsmetoder, reparationshåndbog
  Kontrolprogrammer mod aldring, træthed og korrosion |
| --- | --- |

b)

Almindelige reparationsmetoder, reparationshåndbog

Kontrolprogrammer mod aldring, træthed og korrosion

—

2

—

| c) | Ikke-destruktive inspektionsteknikker, herunder penetrerende, radiografiske, hvirvelstrøms-, ultralyds- og boroskopmetoder |
| --- | --- |

c)

Ikke-destruktive inspektionsteknikker, herunder penetrerende, radiografiske, hvirvelstrøms-, ultralyds- og boroskopmetoder

—

2

1

| d) | Teknikker til demontering og remontering |
| --- | --- |

d)

Teknikker til demontering og remontering

2

2

2

| e) | Teknikker til fejlfinding |
| --- | --- |

e)

Teknikker til fejlfinding

—

2

2

7.19   Unormale hændelser

| a) | Inspektioner efter lynnedslag eller HIRF-penetrering |
| --- | --- |

a)

Inspektioner efter lynnedslag eller HIRF-penetrering

2

2

2

| b) | Inspektioner efter unormale hændelser som f.eks. hårde landinger eller flyvning under turbulente forhold |
| --- | --- |

b)

Inspektioner efter unormale hændelser som f.eks. hårde landinger eller flyvning under turbulente forhold

2

2

—

| 7.20 | Vedligeholdelsesprocedurer |
| --- | --- |

7.20

1

2

2

Vedligeholdelsesplanlægning

Modifikationsprocedurer

Opbevaringsprocedurer

Procedurer for certificering/frigivelse

Grænseflade med luftfartøjsoperation

Vedligeholdelsesinspektion/kvalitetskontrol/kvalitetssikring

Yderligere vedligeholdelsesprocedurer

Kontrol af komponenter med begrænset levetid

MODUL 7B.   VEDLIGEHOLDELSESPRAKSIS

Bemærk: Anvendelsesområdet for dette modul afspejler den teknologi for flyvemaskiner, som er relevant for B3-kategorien.

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| B3 |
| 7.1 | Sikkerhedsforanstaltninger — luftfartøj og værksted |

NIVEAU

B3

7.1

3

Aspekter inden for sikker arbejdspraksis, herunder foranstaltninger, der skal træffes ved arbejde med elektricitet og gas, især oxygen, olie og kemikalier

Derudover instruktioner om de afhjælpende foranstaltninger, der skal udføres i tilfælde af brand eller andre uheld med en eller flere af disse risici, herunder kendskab til slukningsmidler

| 7.2 | Værkstedspraksis |
| --- | --- |

7.2

3

Vedligeholdelse og kontrol af værktøj, brug af værkstedets materialer

Dimensioner, spil og tolerancer, standarder for arbejdsudførelse

Kalibrering af værktøj og udstyr, kalibreringsstandarder

| 7.3 | Værktøj |
| --- | --- |

7.3

3

Typer af almindeligt håndværktøj

Typer af almindeligt elværktøj

Funktion og anvendelse af præcisionsmåleværktøj

Smøreudstyr og -metoder

Drift, funktion og anvendelse af almindeligt elektrisk testudstyr

| 7.4 | Almindeligt flyveteknisk testudstyr |
| --- | --- |

7.4

—

Drift, funktion og anvendelse af almindeligt flyveteknisk testudstyr

| 7.5 | Tekniske tegninger, skemaer og standarder |
| --- | --- |

7.5

2

Tegningstyper og skemaer, deres symboler, dimensioner, tolerancer og projektioner

Identifikation af information i titelfelt

Mikrofilm, mikrofiche og digitale præsentationer

Specifikation 100 fra de amerikanske luftfartsselskabers sammenslutning (ATA)

Luftfartsstandarder og andre gældende standarder, herunder ISO, AN, MS, NAS og MIL

Installationstegninger og skematiske oversigter

| 7.6 | Pasmål og tolerancer |
| --- | --- |

7.6

2

Borestørrelser for bolthuller, pasmålsklasser

Almindeligt system for pasmål og tolerancer

Skema for pasmål og tolerance for luftfartøjer og motorer

Begrænsninger for bøjninger, vridninger og slid

Standardmetoder for kontrol af aksler, lejer og andre dele

| 7.7 | Elektriske kabler og konnektorer |
| --- | --- |

7.7

2

Teknikker til sikring af kontinuitet, isolering og klæbning samt afprøvning

Brug af krympeværktøj: håndholdt og hydraulisk

Afprøvning af krympsamlinger

Fjernelse og isættelse af kontaktben

Koaxialkabler: forholdsregler ved afprøvning og installation

Teknikker til ledningsbeskyttelse: kabelrør og kabelholdere, kabelbøjler, brug af beskyttelsesstrømper, herunder krympeomslag, afskærmning

| 7.8 | Nitning |
| --- | --- |

7.8

2

Nittede samlinger, nitteafstand og nittedeling

Værktøj til nitning og forsænkning

Inspektion af nittede samlinger

| 7.9 | Rør og slanger |
| --- | --- |

7.9

2

Bukning og mufning/udvidelse af luftfartøjsrør

Inspektion og afprøvning af luftfartøjsrør og -slanger

Installation og fastspænding af rør

| 7.10 | Fjedre |
| --- | --- |

7.10

1

Inspektion og afprøvning af fjedre

| 7.11 | Lejer |
| --- | --- |

7.11

2

Afprøvning, rensning og inspektion af lejer

Krav til smøring af lejer

Fejl i lejer og grunde til disse

| 7.12 | Gearkasser |
| --- | --- |

7.12

2

Inspektion af gear, slør

Inspektion af bælter og remskiver, kæder og tandhjul

Inspektion af skruedonkrafter, løftestangsenheder, stødstangssystemer

| 7.13 | Styrekabler |
| --- | --- |

7.13

2

Sænksmedning af endebeslag

Inspektion og afprøvning af styrekabler

Bowdentræk Fleksible styresystemer til luftfartøjer

7.14   Materialehåndtering

| 7.14.1 | Plademetal |
| --- | --- |

7.14.1

2

Mærkning og beregning af tolerance for bukning

Arbejde med plademetal, herunder bukning og formning

Inspektion af arbejde i plademetal

| 7.14.2 | Komposit- og ikke-metalliske |
| --- | --- |

7.14.2

2

Praksis for klæbning

Miljøforhold;

Inspektionsmetoder

7.15   Svejsning, hårdlodning, blødlodning og klæbning

| a) | Metoder til blødlodning, inspektion af blødloddede samlinger |
| --- | --- |

a)

Metoder til blødlodning, inspektion af blødloddede samlinger

2

| b) | Metoder til svejsning og hårdlodning
  Inspektion af svejsede og hårdloddede samlinger
  Metoder til klæbning og inspektion af klæbesamlinger |
| --- | --- |

b)

Metoder til svejsning og hårdlodning

Inspektion af svejsede og hårdloddede samlinger

Metoder til klæbning og inspektion af klæbesamlinger

2

7.16   Luftfartøjsvægt og -balance

| a) | Beregning af tyngdepunkt/balancegrænser: anvendelse af relevant dokumentation |
| --- | --- |

a)

Beregning af tyngdepunkt/balancegrænser: anvendelse af relevant dokumentation

2

| b) | Klargøring af et luftfartøj til vejning
  Vejning af et luftfartøj |
| --- | --- |

b)

Klargøring af et luftfartøj til vejning

Vejning af et luftfartøj

2

| 7.17 | Håndtering og opbevaring af et luftfartøj |
| --- | --- |

7.17

2

Luftfartøjstaxiing/trækning og hertil hørende sikkerhedsforskrifter

Løft af luftfartøjer, opklodsning, sikkerhed og hertil hørende sikkerhedsforskrifter

Opbevaringsmetoder for luftfartøjer

Procedurer for optankning/aftankning

Procedurer for afisning og forebyggelse af isdannelse

Elektriske, hydrauliske og pneumatiske jordbaserede forsyninger

Miljømæssige betingelsers påvirkning af håndtering og drift af luftfartøjer

7.18   Teknikker til demontering, reparation og samling

| a) | Fejltyper og teknikker til visuel inspektion
  Fjernelse, vurdering og genbeskyttelse af korrosion |
| --- | --- |

a)

Fejltyper og teknikker til visuel inspektion

Fjernelse, vurdering og genbeskyttelse af korrosion

3

| b) | Almindelige reparationsmetoder, reparationshåndbog
  Kontrolprogrammer mod aldring, træthed og korrosion |
| --- | --- |

b)

Almindelige reparationsmetoder, reparationshåndbog

Kontrolprogrammer mod aldring, træthed og korrosion

2

| c) | Ikke-destruktive inspektionsteknikker, herunder penetrerende, radiografiske, hvirvelstrøms-, ultralyds- og boroskopmetoder |
| --- | --- |

c)

Ikke-destruktive inspektionsteknikker, herunder penetrerende, radiografiske, hvirvelstrøms-, ultralyds- og boroskopmetoder

2

| d) | Teknikker til demontering og remontering |
| --- | --- |

d)

Teknikker til demontering og remontering

2

| e) | Teknikker til fejlfinding |
| --- | --- |

e)

Teknikker til fejlfinding

2

7.19   Unormale hændelser

| a) | Inspektioner efter lynnedslag eller HIRF-penetrering |
| --- | --- |

a)

Inspektioner efter lynnedslag eller HIRF-penetrering

2

| b) | Inspektioner efter unormale hændelser som f.eks. hårde landinger eller flyvning under turbulente forhold |
| --- | --- |

b)

Inspektioner efter unormale hændelser som f.eks. hårde landinger eller flyvning under turbulente forhold

2

| 7.20 | Vedligeholdelsesprocedurer |
| --- | --- |

7.20

2

Vedligeholdelsesplanlægning

Modifikationsprocedurer

Opbevaringsprocedurer

Procedurer for certificering/frigivelse

Grænseflade med luftfartøjsoperation

Vedligeholdelsesinspektion/kvalitetskontrol/kvalitetssikring

Yderligere vedligeholdelsesprocedurer

Kontrol af komponenter med begrænset levetid

MODUL 8:   GRUNDLÆGGENDE AERODYNAMIK

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| A | B1 | B2 | B3 |
| 8.1 | Atmosfærens fysik |

NIVEAU

A

B1

B2

B3

8.1

1

2

2

1

International standardatmosfære (ISA) og dens anvendelse i aerodynamikken

| 8.2 | Aerodynamik |
| --- | --- |

8.2

1

2

2

1

Luftstrømning omkring et emne

Grænselag, laminare og turbulente strømninger, uforstyrrede strømninger, relativ luftstrømning, op- og nedstrømninger, hvirvler, stagnation

Terminologien: konvekse flader, korde, aerodynamisk middelkorde, profilmodstand (parasitmodstand), induceret modstand, trykcenter, indfaldsvinkel, op- og nedstrømninger, finhedstal, vingeform og målforhold

Tryk, vægt, aerodynamisk resultant

Dannelse af opdrift og modstand: Indfaldsvinkel, opdriftskoefficient, modstandskoefficient, polarkurve, stalling

Bæreplansforurening, herunder is, sne, frost

| 8.3 | Flyveteori |
| --- | --- |

8.3

1

2

2

1

Forhold mellem opdrift, vægt, tryk og modstand

Glidetal

Stabile flyvninger, ydeevne

Teori for svingning

Vægtfaktorens indflydelse: stalling, flyvebelastningsdiagram og strukturelle begrænsninger

Opdriftsforøgelse

| 8.4 | Flyvestabilitet og -dynamik |
| --- | --- |

8.4

1

2

2

1

Stabilitet i længderetningen, på tværs og retningsbestemt (aktiv og passiv).

MODUL 9A.   MENNESKELIGE FAKTORER

Bemærk: Dette modul finder ikke anvendelse på kategori B3. De relevante emneområder for kategori B3 er defineret i modul 9B.

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| A | B1 | B2 |
| 9.1 | Generelt |

NIVEAU

A

B1

B2

9.1

1

2

2

Behovet for at tage hensyn til menneskelige faktorer

Hændelser, der kan tilskrives menneskelige faktorer/menneskelige fejl

»Murphys lov«

| 9.2 | Menneskelig ydeevne og begrænsninger |
| --- | --- |

9.2

1

2

2

Syn

Hørelse

Informationsbehandling

Opmærksomhed og opfattelse

Hukommelse

Klaustrofobi og fysisk adgang

| 9.3 | Socialpsykologi |
| --- | --- |

9.3

1

1

1

Ansvar: Enkeltpersoner og grupper

Motivation og demotivation

Gruppepres

»Kulturspørgsmål«

Samarbejde

Ledelse, kontrol og lederskab

| 9.4 | Faktorer, der påvirker ydelsen |
| --- | --- |

9.4

2

2

2

Kondition/helbredstilstand

Stress: relateret til hjemmet eller til arbejdet

Tidspres og tidsfrister

Arbejdsbyrde: overbelastning og underbelastning

Søvn og udmattelse, skiftehold

Misbrug af alkohol, medicin eller narkotika

| 9.5 | Fysiske omgivelser |
| --- | --- |

9.5

1

1

1

Støj og røg

Belysning

Klima og temperatur

Bevægelse og vibration

Arbejdsmiljø

| 9.6 | Opgaver |
| --- | --- |

9.6

1

1

1

Fysisk arbejde

Gentagne opgaver

Visuel inspektion

Komplekse systemer

| 9.7 | Kommunikation |
| --- | --- |

9.7

2

2

2

Internt i gruppen og imellem grupper

Registrering af arbejde

Holde sig opdateret, aktualitet

Formidling af information

| 9.8 | Menneskelige fejl |
| --- | --- |

9.8

1

2

2

Fejlmodeller og –teorier

Fejltyper i forbindelse med vedligeholdelsesopgaver

Fejlimplikationer (f.eks. uheld)

Undgåelse og håndtering af fejl

| 9.9 | Risici på arbejdspladsen |
| --- | --- |

9.9

1

2

2

Erkendelse og undgåelse af risici

Håndtering af nødsituationer

MODUL 9B.   MENNESKELIGE FAKTORER

Bemærk: Anvendelsesområdet for dette modul afspejler de mindre krævende krav til vedligeholdelsesmiljøet for indehavere af B3-certifikater.

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| B3 |
| 9.1 | Generelt |

NIVEAU

B3

9.1

2

Behovet for at tage hensyn til menneskelige faktorer

Hændelser, der kan tilskrives menneskelige faktorer/menneskelige fejl

»Murphys lov«

| 9.2 | Menneskelig ydeevne og begrænsninger |
| --- | --- |

9.2

2

Syn

Hørelse

Informationsbehandling

Opmærksomhed og opfattelse

Hukommelse

Klaustrofobi og fysisk adgang

| 9.3 | Socialpsykologi |
| --- | --- |

9.3

1

Ansvar: enkeltpersoner og grupper

Motivation og demotivation

Gruppepres

»Kulturspørgsmål«

Samarbejde

Ledelse, kontrol og lederskab

| 9.4 | Faktorer, der påvirker ydelsen |
| --- | --- |

9.4

2

Kondition/helbredstilstand

Stress: relateret til hjemmet eller til arbejdet

Tidspres og tidsfrister

Arbejdsbyrde: overbelastning og underbelastning

Søvn og udmattelse, skiftehold

Misbrug af alkohol, medicin eller narkotika

| 9.5 | Fysiske omgivelser |
| --- | --- |

9.5

1

Støj og røg

Belysning

Klima og temperatur

Bevægelse og vibration

Arbejdsmiljø

| 9.6 | Opgaver |
| --- | --- |

9.6

1

Fysisk arbejde

Gentagne opgaver

Visuel inspektion

Komplekse systemer

| 9.7 | Kommunikation |
| --- | --- |

9.7

2

Internt i gruppen og imellem grupper

Registrering af arbejde

Holde sig opdateret, aktualitet

Formidling af information

| 9.8 | Menneskelige fejl |
| --- | --- |

9.8

2

Fejlmodeller og –teorier

Fejltyper i forbindelse med vedligeholdelsesopgaver

Fejlimplikationer (f.eks. uheld)

Undgåelse og håndtering af fejl

| 9.9 | Risici på arbejdspladsen |
| --- | --- |

9.9

2

Erkendelse og undgåelse af risici

Håndtering af nødsituationer

MODUL 10:   LUFTFARTSLOVGIVNING

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| A | B1 | B2 | B3 |
| 10.1 | Retsgrundlag |

NIVEAU

A

B1

B2

B3

10.1

1

1

1

1

Organisationen for International Civil Luftfarts rolle

Europa-Kommissionens rolle

EASA's rolle

Medlemsstaternes og de nationale myndigheders rolle

Forordning (EF) nr. 216/2008 og gennemførelsesbestemmelserne i forordning (EF) nr. 1702/2003 og (EF) nr. 2042/2003

Forholdet mellem de forskellige bilag (dele) f.eks. del-21, del-M, del-145, del-66, del-147 og EU-OPS

| 10.2 | Certificeringspersonale — vedligeholdelse |
| --- | --- |

10.2

2

2

2

2

Indgående forståelse af del-66.

| 10.3 | Godkendte vedligeholdelsesorganisationer |
| --- | --- |

10.3

2

2

2

2

Indgående forståelse af del-145 og del-M subpart F

| 10.4 | Flyveoperationer |
| --- | --- |

10.4

1

1

1

1

Generel forståelse af EU-OPS

Air Operator Certificate — AOC

Luftfartsforetagendets ansvarsområder navnlig mht. vedvarende luftdygtighed og vedligeholdelse

Vedligeholdelsesprogram for luftfartøjet

MEL//CDL

Dokumenter, som skal forefindes om bord

Luftfartøjsskilte (markeringer)

10.5   Certificering af luftfartøjer, dele og apparatur

| a) | Generelt |
| --- | --- |

a)

—

1

1

1

Generel forståelse for del-21 og EASA's certificeringsspecifikationer CS-23, 25, 27 og 29

| b) | Dokumenter |
| --- | --- |

b)

—

2

2

2

Luftdygtighedsbevis begrænsede luftdygtighedsbeviser og flyvetilladelse

Registreringsbevis

Støjcertifikat

Vægtplan

Radiolicens og -godkendelse

| 10.6 | Vedvarende luftdygtighed |
| --- | --- |

10.6

2

2

2

2

Indgående forståelse af bestemmelserne i del-21 vedrørende vedvarende luftdygtighed

Indgående forståelse af del-M

Gældende nationale og internationale krav til (hvis de ikke er erstattet af EU-krav)

| a) | Vedligeholdelsesprogrammer, vedligeholdelseskontroller og inspektioner
  Luftdygtighedsdirektiver
  Servicebulletiner, fabrikantens serviceinformation
  Ændringer og reparationer
  Vedligeholdelsesdokumentation: vedligeholdelsesmanual, reparationshåndbog, illustreret delkatalog etc. |
| --- | --- |

a)

Vedligeholdelsesprogrammer, vedligeholdelseskontroller og inspektioner

Luftdygtighedsdirektiver

Servicebulletiner, fabrikantens serviceinformation

Ændringer og reparationer

Vedligeholdelsesdokumentation: vedligeholdelsesmanual, reparationshåndbog, illustreret delkatalog etc.

1

2

2

2

Udelukkende for A- til B2-certifikater:

Masterminimumsudstyrslister (MMEL), minimumsudstyrslister (MEL), klareringsafvigelseslister (Dispatch Deviation Lists)

| b) | Vedvarende luftdygtighed
  Mindstekrav til udstyr — prøveflyvninger |
| --- | --- |

b)

Vedvarende luftdygtighed

Mindstekrav til udstyr — prøveflyvninger

—

1

1

1

Udelukkende for B1- og B2-certifikater:

ETOPS-, vedligeholdelses- og klareringskrav

Operationer under alle vejrforhold, kategori 2- eller 3- operation.

MODUL 11A.   TURBINEFLYVEMASKINER OG DERES AERODYNAMIK, STRUKTURER OG SYSTEMER

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| A1 | B1.1 |
| 11.1   Flyveteori |
| 11.1.1. | Luftfartøjsaerodynamik og flyvestyringssystemer |

NIVEAU

A1

B1.1

11.1   Flyveteori

11.1.1.

1

2

Funktion og virkning af:

rulningskontrol: krængeror og spoilere

pitch-styring: højderor, stabilisatorer, variable indgangsvinkelstabilisatorer og canard-vinger

giringsstyring, siderorsbegrænsere

Styring med højdekrængeror, ruddervatorer

Højopdriftsanordninger, spalter, længdegående lister, flapper, flaperoner

Modstandsgivende enheder, spoilere, opdriftsspoilere, luftbremser

Virkning af vingehegn, savtakkede forkanter

Anvendelse af grænselagskontrol, hvirvelgeneratorer, stall-kiler eller forkantsenheder

Funktion og effekt af trimflapper, balance- og antibalanceflapper (forrest), servoflapper, fjederflapper, massebalance, styrefladehældning, aerodynamiske balancepaneler

| 11.1.2. | Højhastighedsflyvning |
| --- | --- |

11.1.2.

1

2

Lydens hastighed, subsonisk flyvning, flyvning omkring lydhastigheden, overlydsflyvning

Machtal, kritisk machtal, kompressibilitetsbuffet, chokbølge, aerodynamisk opvarmning, arealregel

Faktorer, der påvirker luftstrømninger i motorens luftindtag i højhastighedsluftfartøjer

Virkningen af sweepback på det kritiske machtal

11.2   Flyskrogskontruktioner — generelle begreber

| a) | Luftdygtighedskrav til konstruktionsstyrke
  Strukturklassifikation, primær, sekundær og tertiær
  Principperne om fejlsikring, sikker levetid og skadetolerancer
  Zoneopdelte og stationære identifikationssystemer
  Stress, belastning, bukning, komprimering, forskydning, torsion, spænding, hoop-stress, udmattelse
  Bestemmelser om dræning og ventilation
  Bestemmelser om systeminstallation
  Bestemmelser om beskyttelse mod lynnedslag
  Klæbesamlinger i luftfartøjer |
| --- | --- |

a)

Luftdygtighedskrav til konstruktionsstyrke

Strukturklassifikation, primær, sekundær og tertiær

Principperne om fejlsikring, sikker levetid og skadetolerancer

Zoneopdelte og stationære identifikationssystemer

Stress, belastning, bukning, komprimering, forskydning, torsion, spænding, hoop-stress, udmattelse

Bestemmelser om dræning og ventilation

Bestemmelser om systeminstallation

Bestemmelser om beskyttelse mod lynnedslag

Klæbesamlinger i luftfartøjer

2

2

| b) | Konstruktionsmetoder for: skrog i skalkonstruktion, formere, stringere, længdedragere, skotter, rammer, doblere, stivere, bånd, bjælker, etageadskillelser, forstærkninger, beklædningsmetoder, korrosionsbeskyttelse, udstyr til vinge, haleparti og motor
  Teknikker til samling af konstruktioner: nitning, boltning, klæbesamling
  Metoder til overfladebeskyttelse, f.eks. chromatering, anodisering, maling
  Overfladerengøring
  Flyskrogssymmetri: justeringsmetoder og symmetrikontroller |
| --- | --- |

b)

Konstruktionsmetoder for: skrog i skalkonstruktion, formere, stringere, længdedragere, skotter, rammer, doblere, stivere, bånd, bjælker, etageadskillelser, forstærkninger, beklædningsmetoder, korrosionsbeskyttelse, udstyr til vinge, haleparti og motor

Teknikker til samling af konstruktioner: nitning, boltning, klæbesamling

Metoder til overfladebeskyttelse, f.eks. chromatering, anodisering, maling

Overfladerengøring

Flyskrogssymmetri: justeringsmetoder og symmetrikontroller

1

2

11.3   Flyskrogskontruktioner — Flyvemaskiner

| 11.3.1 | Skrog (ATA 52/53/56) |
| --- | --- |

11.3.1

1

2

Konstruktion og trykforsegling

Vinge, stabilisator, pylon og udstyr til understel

Sædeinstallation og system til læsning af fragt

Døre og nødudgange: konstruktion, mekanisme, funktion og sikkerhedsanordninger

Konstruktion af vinduer og vindspejl og deres mekanismer

| 11.3.2 | Vinger (ATA 57) |
| --- | --- |

11.3.2

1

2

Konstruktion

Brændstoflagring

Landingsstel, pylon, styreflade og udstyr til højopdrift/luftmodstand

| 11.3.3 | Stabilisatorer (ATA 55) |
| --- | --- |

11.3.3

1

2

Konstruktion

Styrefladeudstyr

| 11.3.4 | Styreflader (ATA 55/57) |
| --- | --- |

11.3.4

1

2

Konstruktion og udstyr

Afbalancering — masse og aerodynamik

| 11.3.5 | Motorceller/pyloner (ATA 54) |
| --- | --- |

11.3.5

1

2

Motorceller/pyloner:

Konstruktion

Brandvægge

Motorophæng.

11.4   Klimaanlæg og kabinetryk (ATA 21)

| 11.4.1 | Luftforsyning |
| --- | --- |

11.4.1

1

2

Luftforsyningskilder inkluderer motoraftapning, hjælpemotoranordning (APU) og servicevogn

| 11.4.2 | Klimaanlæg |
| --- | --- |

11.4.2

1

3

Klimaanlæg

Friskluftventilatorer og befugtere

Fordelingssystemer

Kontrolsystem for luftstrøm, temperatur og fugtighed

| 11.4.3 | Tryksætning |
| --- | --- |

11.4.3

1

3

Tryksætningssystemer

Kontrol og indikation inklusive kontrol og sikkerhedsventiler

Kabinetrykregulatorer

| 11.4.4. | Sikkerhed og advarselsenheder |
| --- | --- |

11.4.4.

1

3

Enheder til beskyttelse og advarsel

11.5   Instrumenter/flyelektroniske systemer

| 11.5.1 | Instrumentsystemer (ATA 31) |
| --- | --- |

11.5.1

1

2

Pitot-statisk: højdemåler, vindhastighedsmåler, vertikal hastighedsmåler

Gyroskopisk: kunstig horisont, flyvestillingsindikator, retningsindikator, indikator for vandret placering, drejningsviser og tværkraftmåler, drejningskoordinator

Kompasser: direkte aflæsning, fjernaflæsning

Indikator for indgangsvinkel, stallingsadvarselssystemer

Glascockpit

Andre indikatorer i luftfartøjssystemet.

| 11.5.2 | Flyelektroniske systemer |
| --- | --- |

11.5.2

1

1

Grundlaget for systemindretning og drift af

Automatiske flyvninger (ATA 22)

Kommunikation (ATA 23)

Navigationssystemer (ATA 34)

| 11.6 | Elektrisk strøm (ATA 24) |
| --- | --- |

11.6

1

3

Installation og drift af batterier

Vekselstrømsproduktion (DC)

Vekselstrømsproduktion (AC)

Nødstrømsproduktion

Spændingsregulering

Kraftfordeling

Vekselrettere, transformere, ensrettere

Kredsløbsbeskyttelse

Eksternt/jordbaseret

11.7   Udstyr og indretning (ATA 25)

| a) | Krav til nødudstyr
  Sæder, sikkerhedsseler og –bælter |
| --- | --- |

a)

Krav til nødudstyr

Sæder, sikkerhedsseler og –bælter

2

2

| b) | Kabineindretning
  Udstyrslayout
  Indretning af kabineinventar
  Udstyr til kabineunderholdning
  Pantryindretning
  Udstyr til fragthåndtering og opbevaring
  Luftfartøjstrapper |
| --- | --- |

b)

Kabineindretning

Udstyrslayout

Indretning af kabineinventar

Udstyr til kabineunderholdning

Pantryindretning

Udstyr til fragthåndtering og opbevaring

Luftfartøjstrapper

1

1

| 11.8 | Brandbeskyttelse (ATA 26) |
| --- | --- |

11.8

1

3

| a) | Brand- og røgdetektorer og advarselssystemer
  Brandslukningssystemer
  Systemprøver |
| --- | --- |

a)

Brand- og røgdetektorer og advarselssystemer

Brandslukningssystemer

Systemprøver

| b) | Bærbar brandslukker |
| --- | --- |

b)

Bærbar brandslukker

1

1

| 11.9 | Flyvestyringssystemer (ATA 27) |
| --- | --- |

11.9

1

3

Primære styringssystemer: krængeror, højderor, sideror, spoiler

Trimstyreflade

Aktiv lastkontrol

Højopdriftsanordninger

Opdriftsspoilere, luftbremser

Systemdrift: manuel, hydraulisk, pneumatisk, elektrisk, elektronisk flyvestyring

Kunstig styrefornemmelse, giringsdæmper, machtrim, siderorsbegrænser, vindstødslåse

Afbalancering og rigning

Stallingsbeskyttelse/advarselssystem

| 11.10 | Brændstofsystemer (ATA 28) |
| --- | --- |

11.10

1

3

Systemindretning

Brændstoftanke

Forsyningssystemer

Udtømning, udluftning og dræning

Tværtilførsel og overførsel

Indikationer og advarsler

Brændstofpåfyldning og -aftankning

Brændstofsystemer med langsgående balance

| 11.11 | Hydraulisk kraft (ATA 29) |
| --- | --- |

11.11

1

3

Systemindretning

Hydrauliske væsker

Hydrauliske beholdere og akkumulatorer

Trykdannelse: elektrisk, mekanisk, pneumatisk

Nødtryksproduktion

Filtre

Trykkontrol

Kraftfordeling

Indikatorer og advarselssystemer

Grænseflade med andre systemer

| 11.12 | Beskyttelse mod is og regn (ATA 30) |
| --- | --- |

11.12

1

3

Isdannelse, klassifikation og detektering

System til forebyggelse af isdannelse: elektrisk, varm luft og kemisk

Afisningssystemer: elektrisk, varm luft, pneumatisk og kemisk

Regnafvisende midler

Sonde- og drænopvarmning.

Viskersystemer

| 11.13 | Landingsstel (ATA 32) |
| --- | --- |

11.13

2

3

Konstruktion, støddæmpning

Systemer for sænkning og hævning: normalt og i nødstilfælde

Indikationer og advarsler

Hjul, bremser, antiblokering og automatisk bremsning

Dæk

Styretøj

Luft-jord-føler

| 11.14 | Belysning (ATA 33) |
| --- | --- |

11.14

2

3

Ekstern: navigation, antikollision, landing, taxiing, is

Intern: kabine, cockpit, lastrum

Nødbelysning

| 11.15 | Ilt (ATA 35) |
| --- | --- |

11.15

1

3

Systemindretning: cockpit, kabine

Kilder, opbevaring, opfyldning og fordeling

Forsyningsregulering

Indikationer og advarsler

| 11.16 | Pneumatik/vakuum (ATA 36) |
| --- | --- |

11.16

1

3

Systemindretning

Kilder: motorer/hjælpemotoranordninger, kompressorer, beholdere, jordbaserede forsyninger

Trykkontrol

Fordeling

Indikationer og advarsler

Grænseflade med andre systemer

| 11.17 | Vand/spildevand (ATA 38) |
| --- | --- |

11.17

2

3

Indretning af vandsystemet, forsyning, fordeling, eftersyn og dræning

Indretning af toiletsystemet, udskylning og eftersyn

Korrosionsaspekter

| 11.18 | Vedligeholdelsessystemer om bord (ATA 45) |
| --- | --- |

11.18

1

2

Centrale vedligeholdelsescomputere

Dataindlæsningssystem

Elektronisk bibliotekssystem

Print

Strukturovervågning (overvågning af skadetolerancer)

| 11.19 | Integrerede flyelektroniske modulsystemer (ATA 42) |
| --- | --- |

11.19

1

2

Funktioner, som normalt er integreret i de integrerede flyelektroniske modulsystemer, er bl.a.

Styring af motoraftapning, lufttrykkontrol, luftventilation og -kontrol, flyelektronik og cockpitventilationskontrol, temperaturkontrol, lufttrafikkommunikation, flyelektronisk kommunikationsrouter, elektrisk laststyring, afbryderovervågning, elektrisk system BITE, brændstofstyring, bremsekontrol, styrekontrol, sænkning og hævning af landingsstel, indikation af dæktryk, indikation af olietryk, bremsetemperaturovervågning osv.

Kernesystem Netværkskomponenter

| 11.20 | Kabinesystemer (ATA 44) |
| --- | --- |

11.20

1

2

De enheder og komponenter, der gør det muligt at underholde passagererne og kommunikere i luftfartøjet (anlæg til intern kommunikation i kabinen) og mellem luftfartøjets kabine og jordstationer (kabinenetværkstjeneste). Omfatter stemme-, data-, musik- og videotransmissioner.

Anlægget til intern kommunikation i kabinen skaber en grænseflade mellem cockpit/kabinepersonale og kabinesystemer. Disse systemer understøtter dataudveksling i de forskellige LRU'er og betjenes normalt via kabinepersonalets betjeningspaneler.

Kabinenetværkstjenesten omfatter normalt en server, der typisk kommunikerer med bl.a. følgende systemer:

Data-/radiokommunikation, underholdningssystemet

Kabinenetværkstjenesten kan indeholde funktioner som:

Adgang til rapporter før afgang/ved afgang

E-mail-/intranet-/internetadgang

Passagerdatabase

Kabinekernesystem

Underholdningssystem

Eksternt kommunikationssystem

Kabinemasselagersystem

Kabineovervågningssystem

Diverse kabinesystemer

| 11.21 | Informationssystemer (ATA 46) |
| --- | --- |

11.21

1

2

De enheder og komponenter, der giver mulighed for at lagre, opdatere og genfinde digitale data, som normalt findes på papir, mikrofilm eller mikrofiche. Omfatter enheder, som bruges til datalagring og -genfinding, såsom masselager og styreenhed til elektronisk bibliotek. Omfatter ikke enheder og komponenter, som installeres til anden brug og deles med andre systemer, såsom cockpitprinter eller display til generel brug.

Typiske eksempler er lufttrafik- og informationsstyringssystemer og netværksserversystemer

Overordnet informationssystem til luftfartøjet

Cockpitinformationssystem

Vedligeholdelsesinformationssystem

Passagerkabineinformationssystem

Diverse informationssystemer

MODUL 11B.   STEMPELMOTORFLYVEMASKINER OG DERES AERODYNAMIK, STRUKTURER OG SYSTEMER

Bemærk 1: Dette modul finder ikke anvendelse på kategori B3. De relevante emneområder for kategori B3 er defineret i modul 11C.

Bemærk 2: Anvendelsesområdet for dette modul afspejler den teknologi for flyvemaskiner, som er relevant for underkategori A2 og B1.2.

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| A2 | B1.2 |
| 11.1   Flyveteori |
| 11.1.1. | Luftfartøjsaerodynamik og flyvestyringssystemer |

NIVEAU

A2

B1.2

11.1   Flyveteori

11.1.1.

1

2

Funktion og virkning af:

rulningskontrol: krængeror og spoilere

pitch-styring: højderor, stabilisatorer, variable indgangsvinkelstabilisatorer og canard-vinger

giringsstyring, siderorsbegrænsere

Styring med højdekrængeror, ruddervatorer

Højopdriftsanordninger, spalter, længdegående lister, flapper, flaperoner

Modstandsgivende enheder, spoilere, opdriftsspoilere, luftbremser

Virkning af vingehegn, savtakkede forkanter

Anvendelse af grænselagskontrol, hvirvelgeneratorer, stall-kiler eller forkantsenheder

Funktion og effekt af trimflapper, balance- og antibalanceflapper (forrest), servoflapper, fjederflapper, massebalance, styrefladehældning, aerodynamiske balancepaneler

| 11.1.2. | Højhastighedsflyvning — I/R |
| --- | --- |

11.1.2.

—

—

11.2   Flyskrogskontruktioner — generelle begreber

| a) | Luftdygtighedskrav til konstruktionsstyrke
  Strukturklassifikation, primær, sekundær og tertiær
  Principperne om fejlsikring, sikker levetid og skadetolerancer
  Zoneopdelte og stationære identifikationssystemer
  Stress, belastning, bukning, komprimering, forskydning, torsion, spænding, hoop-stress, udmattelse
  Bestemmelser om dræning og ventilation
  Bestemmelser om systeminstallation
  Bestemmelser om beskyttelse mod lynnedslag
  Klæbesamlinger i luftfartøjer |
| --- | --- |

a)

Luftdygtighedskrav til konstruktionsstyrke

Strukturklassifikation, primær, sekundær og tertiær

Principperne om fejlsikring, sikker levetid og skadetolerancer

Zoneopdelte og stationære identifikationssystemer

Stress, belastning, bukning, komprimering, forskydning, torsion, spænding, hoop-stress, udmattelse

Bestemmelser om dræning og ventilation

Bestemmelser om systeminstallation

Bestemmelser om beskyttelse mod lynnedslag

Klæbesamlinger i luftfartøjer

2

2

| b) | Konstruktionsmetoder for: skrog i skalkonstruktion, formere, stringere, længdedragere, skotter, rammer, doblere, stivere, bånd, bjælker, etageadskillelser, forstærkninger, beklædningsmetoder, korrosionsbeskyttelse, udstyr til vinge, haleparti og motor
  Teknikker til samling af konstruktioner: nitning, boltning, klæbesamling
  Metoder til overfladebeskyttelse, f.eks. chromatering, anodisering, maling
  Overfladerengøring
  Flyskrogssymmetri: justeringsmetoder og symmetrikontroller |
| --- | --- |

b)

Konstruktionsmetoder for: skrog i skalkonstruktion, formere, stringere, længdedragere, skotter, rammer, doblere, stivere, bånd, bjælker, etageadskillelser, forstærkninger, beklædningsmetoder, korrosionsbeskyttelse, udstyr til vinge, haleparti og motor

Teknikker til samling af konstruktioner: nitning, boltning, klæbesamling

Metoder til overfladebeskyttelse, f.eks. chromatering, anodisering, maling

Overfladerengøring

Flyskrogssymmetri: justeringsmetoder og symmetrikontroller

1

2

11.3   Flyskrogskontruktioner — Flyvemaskiner

| 11.3.1 | Skrog (ATA 52/53/56) |
| --- | --- |

11.3.1

1

2

Konstruktion og trykforsegling

Vinge, stabilisator, pylon og udstyr til understel

Sædeinstallation

Døre og nødudgange: konstruktion og funktion

Udstyr til vinduer og vindspejle

| 11.3.2 | Vinger (ATA 57) |
| --- | --- |

11.3.2

1

2

Konstruktion

Brændstoflagring

Landingsstel, pylon, styreflade og udstyr til højopdrift/luftmodstand

| 11.3.3 | Stabilisatorer (ATA 55) |
| --- | --- |

11.3.3

1

2

Konstruktion

Styrefladeudstyr

| 11.3.4 | Styreflader (ATA 55/57) |
| --- | --- |

11.3.4

1

2

Konstruktion og udstyr

Afbalancering — masse og aerodynamik

| 11.3.5 | Motorceller/pyloner (ATA 54) |
| --- | --- |

11.3.5

1

2

Motorceller/pyloner:

Konstruktion

Brandvægge

Motorophæng

| 11.4 | Klimaanlæg og kabinetryk (ATA 21) |
| --- | --- |

11.4

1

3

Tryksætningssystemer og klimaanlæg

Kabinetrykregulatorer, enheder til beskyttelse og advarsel

Varmeanlæg

11.5   Instrumenter/flyelektroniske systemer

| 11.5.1 | Instrumentsystemer (ATA 31) |
| --- | --- |

11.5.1

1

2

Pitot-statisk: højdemåler, vindhastighedsmåler, vertikal hastighedsmåler

Gyroskopisk: kunstig horisont, flyvestillingsindikator, retningsindikator, indikator for vandret placering, drejningsviser og tværkraftmåler, drejningskoordinator

Kompasser: direkte aflæsning, fjernaflæsning

Indikator for indgangsvinkel, stallingsadvarselssystemer

Glascockpit

Andre indikatorer i luftfartøjssystemet

| 11.5.2 | Flyelektroniske systemer |
| --- | --- |

11.5.2

1

1

Grundlaget for systemindretning og drift af

Automatiske flyvninger (ATA 22)

Kommunikation (ATA 23)

Navigationssystemer (ATA 34)

| 11.6 | Elektrisk strøm (ATA 24) |
| --- | --- |

11.6

1

3

Installation og drift af batterier

Vekselstrømsproduktion (DC)

Spændingsregulering

Kraftfordeling

Kredsløbsbeskyttelse

Vekselrettere, transformere

11.7   Udstyr og indretning (ATA 25)

| a) | Krav til nødudstyr
  Sæder, sikkerhedsseler og –bælter |
| --- | --- |

a)

Krav til nødudstyr

Sæder, sikkerhedsseler og –bælter

2

2

| b) | Kabineindretning
  Udstyrslayout
  Indretning af kabineinventar
  Udstyr til kabineunderholdning
  Pantryindretning
  Udstyr til fragthåndtering og opbevaring
  Luftfartøjstrapper |
| --- | --- |

b)

Kabineindretning

Udstyrslayout

Indretning af kabineinventar

Udstyr til kabineunderholdning

Pantryindretning

Udstyr til fragthåndtering og opbevaring

Luftfartøjstrapper

1

1

11.8   Brandbeskyttelse (ATA 26)

| a) | Brand- og røgdetektorer og advarselssystemer
  Brandslukningssystemer
  Systemprøver |
| --- | --- |

a)

Brand- og røgdetektorer og advarselssystemer

Brandslukningssystemer

Systemprøver

1

3

| b) | Bærbar brandslukker |
| --- | --- |

b)

Bærbar brandslukker

1

3

| 11.9 | Flyvestyringssystemer (ATA 27) |
| --- | --- |

11.9

1

3

Primære styringssystemer: krængeror, højderor, sideror

Trimflapper

Højopdriftsanordninger

Systemdrift: manuelt

Vindstødslåse

Afbalancering og rigning

Advarselssystem for stall

| 11.10 | Brændstofsystemer (ATA 28) |
| --- | --- |

11.10

1

3

Systemindretning

Brændstoftanke

Forsyningssystemer

Tværtilførsel og overførsel

Indikationer og advarsler

Brændstofpåfyldning og aftankning

| 11.11 | Hydraulisk kraft (ATA 29) |
| --- | --- |

11.11

1

3

Systemindretning

Hydrauliske væsker

Hydrauliske beholdere og akkumulatorer

Trykdannelse: elektrisk, mekanisk

Filtre

Trykkontrol

Kraftfordeling

Indikatorer og advarselssystemer

| 11.12 | Beskyttelse mod is og regn (ATA 30) |
| --- | --- |

11.12

1

3

Isdannelse, klassifikation og detektering

Afisningssystemer: elektrisk, varm luft, pneumatisk og kemisk

Sonde- og drænopvarmning.

Viskersystemer

| 11.13 | Landingsstel (ATA 32) |
| --- | --- |

11.13

2

3

Konstruktion, støddæmpning

Systemer for sænkning og hævning: normalt og i nødstilfælde

Indikationer og advarsler

Hjul, bremser, antiblokering og automatisk bremsning

Dæk

Styretøj

Luft-jord-føler

| 11.14 | Belysning (ATA 33) |
| --- | --- |

11.14

2

3

Ekstern: navigation, antikollision, landing, taxiing, is

Intern: kabine, cockpit, lastrum

Nødbelysning

| 11.15 | Ilt (ATA 35) |
| --- | --- |

11.15

1

3

Systemindretning: cockpit, kabine

Kilder, opbevaring, opfyldning og fordeling

Forsyningsregulering

Indikationer og advarsler

| 11.16 | Pneumatik/vakuum (ATA 36) |
| --- | --- |

11.16

1

3

Systemindretning

Kilder: motorer/hjælpemotoranordninger, kompressorer, beholdere, jordbaserede forsyninger

Trykkontrol

Fordeling

Indikationer og advarsler

Grænseflade med andre systemer

| 11.17 | Vand/spildevand (ATA 38) |
| --- | --- |

11.17

2

3

Indretning af vandsystemet, forsyning, fordeling, eftersyn og dræning

Indretning af toiletsystemet, udskylning og eftersyn

Korrosionsaspekter

MODUL 11C.   STEMPELMOTORFLYVEMASKINER OG DERES AERODYNAMIK, STRUKTURER OG SYSTEMER

Bemærk: Anvendelsesområdet for dette modul afspejler den teknologi for flyvemaskiner, som er relevant for B3-kategorien.

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| B3 |
| 11.1   Flyveteori |
| Luftfartøjsaerodynamik og flyvestyringssystemer | 1 |
| Funktion og virkning af:
  rulningskontrol: krængeror
  pitch-styring: højderor, stabilisatorer, variable indgangsvinkelstabilisatorer og canard-vinger
  giringsstyring, siderorsbegrænsere | |
| Styring med højdekrængeror, ruddervatorer | |
| Højopdriftsanordninger, spalter, længdegående lister, flapper, flaperoner | |
| Modstandsgivende enheder, opdriftsspoilere, luftbremser | |
| Virkning af vingehegn, savtakkede forkanter | |
| Anvendelse af grænselagskontrol, hvirvelgeneratorer, stall-kiler eller forkantsenheder | |
| Funktion og effekt af trimflapper, balance- og antibalanceflapper (forrest), servoflapper, fjederflapper, massebalance, styrefladehældning, aerodynamiske balancepaneler | |
| 11.2   Flyskrogskontruktioner — generelle begreber |
| a) | Luftdygtighedskrav til konstruktionsstyrke
  Strukturklassifikation, primær, sekundær og tertiær
  Principperne om fejlsikring, sikker levetid og skadetolerancer
  Zoneopdelte og stationære identifikationssystemer
  Stress, belastning, bukning, komprimering, forskydning, torsion, spænding, hoop-stress, udmattelse
  Bestemmelser om dræning og ventilation
  Bestemmelser om systeminstallation
  Bestemmelser om beskyttelse mod lynnedslag
  Klæbesamlinger i luftfartøjer |

NIVEAU

B3

11.1   Flyveteori

Luftfartøjsaerodynamik og flyvestyringssystemer

1

Funktion og virkning af:

rulningskontrol: krængeror

pitch-styring: højderor, stabilisatorer, variable indgangsvinkelstabilisatorer og canard-vinger

giringsstyring, siderorsbegrænsere

Styring med højdekrængeror, ruddervatorer

Højopdriftsanordninger, spalter, længdegående lister, flapper, flaperoner

Modstandsgivende enheder, opdriftsspoilere, luftbremser

Virkning af vingehegn, savtakkede forkanter

Anvendelse af grænselagskontrol, hvirvelgeneratorer, stall-kiler eller forkantsenheder

Funktion og effekt af trimflapper, balance- og antibalanceflapper (forrest), servoflapper, fjederflapper, massebalance, styrefladehældning, aerodynamiske balancepaneler

11.2   Flyskrogskontruktioner — generelle begreber

a)

Luftdygtighedskrav til konstruktionsstyrke

Strukturklassifikation, primær, sekundær og tertiær

Principperne om fejlsikring, sikker levetid og skadetolerancer

Zoneopdelte og stationære identifikationssystemer

Stress, belastning, bukning, komprimering, forskydning, torsion, spænding, hoop-stress, udmattelse

Bestemmelser om dræning og ventilation

Bestemmelser om systeminstallation

Bestemmelser om beskyttelse mod lynnedslag

Klæbesamlinger i luftfartøjer

2

| b) | Konstruktionsmetoder for: skrog i skalkonstruktion, formere, stringere, længdedragere, skotter, rammer, doblere, stivere, bånd, bjælker, etageadskillelser, forstærkninger, beklædningsmetoder, korrosionsbeskyttelse, udstyr til vinge, haleparti og motor
  Teknikker til samling af konstruktioner: nitning, boltning, klæbesamling
  Metoder til overfladebeskyttelse, f.eks. chromatering, anodisering, maling
  Overfladerengøring
  Flyskrogssymmetri: justeringsmetoder og symmetrikontroller |
| --- | --- |

b)

Konstruktionsmetoder for: skrog i skalkonstruktion, formere, stringere, længdedragere, skotter, rammer, doblere, stivere, bånd, bjælker, etageadskillelser, forstærkninger, beklædningsmetoder, korrosionsbeskyttelse, udstyr til vinge, haleparti og motor

Teknikker til samling af konstruktioner: nitning, boltning, klæbesamling

Metoder til overfladebeskyttelse, f.eks. chromatering, anodisering, maling

Overfladerengøring

Flyskrogssymmetri: justeringsmetoder og symmetrikontroller

2

11.3   Flyskrogskontruktioner — Flyvemaskiner

| 11.3.1 | Skrog (ATA 52/53/56) |
| --- | --- |

11.3.1

1

Konstruktion

Vinge, stabilisator, pylon og udstyr til understel

Sædeinstallation

Døre og nødudgange: konstruktion og funktion

Udstyr til vinduer og vindspejle

| 11.3.2 | Vinger (ATA 57) |
| --- | --- |

11.3.2

1

Konstruktion

Brændstoflagring

Landingsstel, pylon, styreflade og udstyr til højopdrift/luftmodstand

| 11.3.3 | Stabilisatorer (ATA 55) |
| --- | --- |

11.3.3

1

Konstruktion

Styrefladeudstyr

| 11.3.4 | Styreflader (ATA 55/57) |
| --- | --- |

11.3.4

1

Konstruktion og udstyr

Afbalancering — masse og aerodynamik

11.3.5   Motorceller/pyloner (ATA 54)

Motorceller/pyloner:

Konstruktion

Brandvægge

Motorophæng

1

11.4   Klimaanlæg (ATA 21)

Varme- og ventilationssystemer

1

11.5   Instrumenter/flyelektroniske systemer

| 11.5.1 | Instrumentsystemer (ATA 31) |
| --- | --- |

11.5.1

1

Pitot-statisk: højdemåler, vindhastighedsmåler, vertikal hastighedsmåler

Gyroskopisk: kunstig horisont, flyvestillingsindikator, retningsindikator, indikator for vandret placering, drejningsviser og tværkraftmåler, drejningskoordinator

Kompasser: direkte aflæsning, fjernaflæsning

Indikator for indgangsvinkel, stallingsadvarselssystemer

Glascockpit

Andre indikatorer i luftfartøjssystemet

| 11.5.2 | Flyelektroniske systemer |
| --- | --- |

11.5.2

1

Grundlaget for systemindretning og drift af

Automatiske flyvninger (ATA 22)

Kommunikation (ATA 23)

Navigationssystemer (ATA 34)

| 11.6 | Elektrisk strøm (ATA 24) |
| --- | --- |

11.6

2

Installation og drift af batterier

Vekselstrømsproduktion (DC)

Spændingsregulering

Kraftfordeling

Kredsløbsbeskyttelse

Vekselrettere, transformere

| 11.7 | Udstyr og indretning (ATA 25) |
| --- | --- |

11.7

2

Krav til nødudstyr

Sæder, sikkerhedsseler og –bælter

| 11.8 | Brandbeskyttelse (ATA 26) |
| --- | --- |

11.8

2

Bærbar brandslukker

| 11.9 | Flyvestyringssystemer (ATA 27) |
| --- | --- |

11.9

3

Primære styringssystemer: krængeror, højderor, sideror

Trimflapper

Højopdriftsanordninger

Systemdrift: manuelt

Vindstødslåse

Afbalancering og rigning

Advarselssystem for stall

| 11.10 | Brændstofsystemer (ATA 28) |
| --- | --- |

11.10

2

Systemindretning

Brændstoftanke

Forsyningssystemer

Tværtilførsel og overførsel

Indikationer og advarsler

Brændstofpåfyldning og aftankning

| 11.11 | Hydraulisk kraft (ATA 29) |
| --- | --- |

11.11

2

Systemindretning

Hydrauliske væsker

Hydrauliske beholdere og akkumulatorer

Trykdannelse: elektrisk, mekanisk

Filtre

Trykkontrol

Kraftfordeling

Indikatorer og advarselssystemer

| 11.12 | Beskyttelse mod is og regn (ATA 30) |
| --- | --- |

11.12

1

Isdannelse, klassifikation og detektering

Afisningssystemer: elektrisk, varm luft, pneumatisk og kemisk

Sonde- og drænopvarmning.

Viskersystemer

| 11.13 | Landingsstel (ATA 32) |
| --- | --- |

11.13

2

Konstruktion, støddæmpning

Systemer for sænkning og hævning: normalt og i nødstilfælde

Indikationer og advarsler

Hjul, bremser, antiblokering og automatisk bremsning

Dæk

Styretøj

| 11.14 | Belysning (ATA 33) |
| --- | --- |

11.14

2

Ekstern: navigation, antikollision, landing, taxiing, is

Intern: kabine, cockpit, lastrum

Nødbelysning

| 11.15 | Ilt (ATA 35) |
| --- | --- |

11.15

2

Systemindretning: cockpit, kabine

Kilder, opbevaring, opfyldning og fordeling

Forsyningsregulering

Indikationer og advarsler

| 11.16 | Pneumatik/vakuum (ATA 36) |
| --- | --- |

11.16

2

Systemindretning

Kilder: motorer/hjælpemotoranordninger, kompressorer, beholdere, jordbaserede forsyninger

Tryk- og vakuumpumper

Trykkontrol

Fordeling

Indikationer og advarsler

Grænseflade med andre systemer

MODUL 12:   HELIKOPTERE OG DERES AERODYNAMIK, STRUKTURER OG SYSTEMER

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| A3
  A4 | B1.3
  B1.4 |
| 12.1 | Flyveteori — Aerodynamik for roterende vinger |

NIVEAU

A3

A4

B1.3

B1.4

12.1

1

2

Terminologi

Virkninger af gyroskopisk præcession

Reaktionsmoment og flyveretningsstyring

Asymmetrisk løft, stalling ved bladspidsen

Translationstendens og korrektion af denne

Coriolis-effekt og kompensation

Hvirvelringstilstand, krafttab, overpitchning

Autorotation

Jordpåvirkning

| 12.2 | Flyvestyringssystemer |
| --- | --- |

12.2

2

3

Cyklisk kontrol

Kollektiv kontrol

Svingplade

Giringskontrol: Antidrejningskontrol, halerotor, luftaftapning

Hovedrotorhoved: Designtræk og driftsegenskaber

Bladdæmpere: Funktion og konstruktion

Rotorblade: Konstruktion af og udstyr til hoved- og halerotorblade

Trimstyreflade, faste og justerbare stabilisatorer

Systemdrift: manuel, hydraulisk, elektrisk og elektronisk flyvestyring

Kunstig styrefornemmelse

Afbalancering og rigning

| 12.3 | Bladsporing og vibrationsanalyse |
| --- | --- |

12.3

1

3

Rotorjustering

Sporing af hoved- og halerotor

Statisk og dynamisk afbalancering

Vibrationstyper, metoder til vibrationsreduktion

Overfladeresonans

| 12.4 | Transmission |
| --- | --- |

12.4

1

3

Gearkasser, hoved- og halerotorer

Koblinger, friløbsenheder og rotorbremse

Aksler til halerotordrev, fjedrende akselkoblinger, lejer, vibrationsdæmpere og lejebærere

12.5   Flyskrogskonstruktioner

| a) | Luftdygtighedskrav til konstruktionsstyrke
  Strukturklassifikation, primær, sekundær og tertiær
  Principperne om fejlsikring, sikker levetid og skadetolerancer
  Zoneopdelte og stationære identifikationssystemer
  Stress, belastning, bukning, komprimering, forskydning, torsion, spænding, hoop-stress, udmattelse
  Bestemmelser om dræning og ventilation
  Bestemmelser om systeminstallation
  Bestemmelser om beskyttelse mod lynnedslag |
| --- | --- |

a)

Luftdygtighedskrav til konstruktionsstyrke

Strukturklassifikation, primær, sekundær og tertiær

Principperne om fejlsikring, sikker levetid og skadetolerancer

Zoneopdelte og stationære identifikationssystemer

Stress, belastning, bukning, komprimering, forskydning, torsion, spænding, hoop-stress, udmattelse

Bestemmelser om dræning og ventilation

Bestemmelser om systeminstallation

Bestemmelser om beskyttelse mod lynnedslag

2

2

| b) | Konstruktionsmetoder for: skrog i skalkonstruktion, formere, stringere, længdedragere, skotter, rammer, doblere, stivere, bånd, bjælker, etageadskillelser, forstærkninger, beklædningsmetoder og korrosionsbeskyttelse
  Pylon, stabilisator og udstyr til understel
  Sædeinstallation
  Døre: konstruktion, mekanisme, funktion og sikkerhedsanordninger
  Konstruktion af vinduer og vindspejle
  Brændstoflagring
  Brandvægge
  Motorophæng
  Teknikker til samling af konstruktioner: nitning, boltning, klæbesamling
  Metoder til overfladebeskyttelse, f.eks. chromatering, anodisering, maling
  Overfladerengøring
  Helikopterskrogssymmetri: justeringsmetoder og symmetrikontroller |
| --- | --- |

b)

Konstruktionsmetoder for: skrog i skalkonstruktion, formere, stringere, længdedragere, skotter, rammer, doblere, stivere, bånd, bjælker, etageadskillelser, forstærkninger, beklædningsmetoder og korrosionsbeskyttelse

Pylon, stabilisator og udstyr til understel

Sædeinstallation

Døre: konstruktion, mekanisme, funktion og sikkerhedsanordninger

Konstruktion af vinduer og vindspejle

Brændstoflagring

Brandvægge

Motorophæng

Teknikker til samling af konstruktioner: nitning, boltning, klæbesamling

Metoder til overfladebeskyttelse, f.eks. chromatering, anodisering, maling

Overfladerengøring

Helikopterskrogssymmetri: justeringsmetoder og symmetrikontroller

1

2

12.6   Klimaanlæg (ATA 21)

| 12.6.1 | Luftforsyning |
| --- | --- |

12.6.1

1

2

Luftforsyningskilder inkluderer motoraftapning og servicevogn

| 12.6.2 | Klimaanlæg |
| --- | --- |

12.6.2

1

3

Klimaanlæg

Fordelingssystemer

Kontrolsystemer for luftstrøm og temperatur

Enheder til beskyttelse og advarsel

12.7   Instrumenter/flyelektroniske systemer

| 12.7.1 | Instrumentsystemer (ATA 31) |
| --- | --- |

12.7.1

1

2

Pitot-statisk: højdemåler, vindhastighedsmåler, vertikal hastighedsmåler

Gyroskopisk: kunstig horisont, flyvestillingsindikator, retningsindikator, indikator for vandret placering, drejningsviser og tværkraftmåler, drejningskoordinator

Kompasser: direkte aflæsning, fjernaflæsning

Systemer til vibrationsvisning — HUMS

Glascockpit

Andre indikatorer i luftfartøjssystemet

| 12.7.2 | Flyelektroniske systemer |
| --- | --- |

12.7.2

1

1

Grundlaget for systemindretning og drift af

Automatiske flyvninger (ATA 22)

Kommunikation (ATA 23)

Navigationssystemer (ATA 34)

| 12.8 | Elektrisk strøm (ATA 24) |
| --- | --- |

12.8

1

3

Installation og drift af batterier

Jævnstrømsproduktion (DC), vekselstrømsproduktion (AC)

Nødstrømsproduktion

Spændingsregulering, kredsløbsbeskyttelse

Kraftfordeling

Vekselrettere, transformere, ensrettere

Eksternt/jordbaseret

12.9   Udstyr og indretning (ATA 25)

| a) | Krav til nødudstyr
  Sæder, sikkerhedsseler og –bælter
  Liftsystemer |
| --- | --- |

a)

Krav til nødudstyr

Sæder, sikkerhedsseler og –bælter

Liftsystemer

2

2

| b) | Nødflotationssystemer
  Kabineindretning og fragtopbevaring
  Udstyrslayout
  Indretning af kabineinventar |
| --- | --- |

b)

Nødflotationssystemer

Kabineindretning og fragtopbevaring

Udstyrslayout

Indretning af kabineinventar

1

1

| 12.10 | Brandbeskyttelse (ATA 26) |
| --- | --- |

12.10

1

3

Brand- og røgdetektorer og advarselssystemer

Brandslukningssystemer

Systemprøver

| 12.11 | Brændstofsystemer (ATA 28) |
| --- | --- |

12.11

1

3

Systemindretning

Brændstoftanke

Forsyningssystemer

Udtømning, udluftning og dræning

Tværtilførsel og overførsel

Indikationer og advarsler

Brændstofpåfyldning og aftankning

| 12.12 | Hydraulisk kraft (ATA 29) |
| --- | --- |

12.12

1

3

Systemindretning

Hydrauliske væsker

Hydrauliske beholdere og akkumulatorer

Trykdannelse: elektrisk, mekanisk, pneumatisk

Nødtryksproduktion

Filtre

Trykkontrol

Kraftfordeling

Indikatorer og advarselssystemer

Grænseflade med andre systemer

| 12.13 | Beskyttelse mod is og regn (ATA 30) |
| --- | --- |

12.13

1

3

Isdannelse, klassifikation og detektering

Systemer til forebyggelse af isdannelse og afisning: elektrisk, varm luft og kemisk

Regnafvisende midler og fjernelse af dem

Sonde- og drænopvarmning.

Viskersystem

| 12.14 | Landingsstel (ATA 32) |
| --- | --- |

12.14

2

3

Konstruktion, støddæmpning

Systemer for sænkning og hævning: normalt og i nødstilfælde

Indikationer og advarsler

Hjul, dæk, bremser

Styretøj

Luft-jord-føler

Glidesko, pontoner

| 12.15 | Belysning (ATA 33) |
| --- | --- |

12.15

2

3

Ekstern: navigation, landing, taxiing, is

Intern: kabine, cockpit, lastrum

Nødbelysning

| 12.16 | Pneumatik/vakuum (ATA 36) |
| --- | --- |

12.16

1

3

Systemindretning

Kilder: motorer/hjælpemotoranordninger, kompressorer, beholdere, jordbaserede forsyninger

Trykkontrol

Fordeling

Indikationer og advarsler

Grænseflade med andre systemer

| 12.17 | Integrerede flyelektroniske modulsystemer (ATA 42) |
| --- | --- |

12.17

1

2

Funktioner, som normalt er integreret i de integrerede flyelektroniske modulsystemer, er bl.a.

Styring af motoraftapning, lufttrykkontrol, luftventilation og -kontrol, flyelektronik og cockpitventilationskontrol, temperaturkontrol, lufttrafikkommunikation, flyelektronisk kommunikationsrouter, elektrisk laststyring, afbryderovervågning, elektrisk system BITE, brændstofstyring, bremsekontrol, styrekontrol, sænkning og hævning af landingsstel, indikation af dæktryk, indikation af olietryk, bremsetemperaturovervågning osv.

Kernesystem

Netværkskomponenter

| 12.18 | Vedligeholdelsessystemer om bord (ATA 45) |
| --- | --- |

12.18

1

2

Centrale vedligeholdelsescomputere

Dataindlæsningssystem

Elektronisk bibliotekssystem

Print

Strukturovervågning (overvågning af skadetolerancer)

| 12.19 | Informationssystemer (ATA 46) |
| --- | --- |

12.19

1

2

De enheder og komponenter, der giver mulighed for at lagre, opdatere og genfinde digitale data, som normalt findes på papir, mikrofilm eller mikrofiche. Omfatter enheder, som bruges til datalagring og -genfinding, såsom masselager og styreenhed til elektronisk bibliotek. Omfatter ikke enheder og komponenter, som installeres til anden brug og deles med andre systemer, såsom cockpitprinter eller display til generel brug.

Typiske eksempler er lufttrafik- og informationsstyringssystemer og netværksserversystemer

Overordnet informationssystem til luftfartøjet

Cockpitinformationssystem

Vedligeholdelsesinformationssystem

Passagerkabineinformationssystem

Diverse informationssystemer

MODUL 13:   LUFTFARTØJER OG DERES AERODYNAMIK, STRUKTURER OG SYSTEMER

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| B2 |
| 13.1   Flyveteori |
| a) | Luftfartøjsaerodynamik og flyvestyringssystemer |

NIVEAU

B2

13.1   Flyveteori

a)

1

Funktion og virkning af:

rulningskontrol: krængeror og spoilere

pitchstyring: højderor, stabilisatorer, variable indgangsvinkelstabilisatorer og canard-vinger

giringskontrol, siderorsbegrænsere

Styring med højdekrængeror, ruddervatorer

Højopdriftsanordninger spalter, længdegående lister, flapper

Modstandsgivende enheder: spoilere, opdriftsspoilere, luftbremser

Funktion og virkning af trimflapper, servoflapper, styrefladehældning

| b) | Højhastighedsflyvning |
| --- | --- |

b)

1

Lydens hastighed, subsonisk flyvning, flyvning omkring lydhastigheden, overlydsflyvning,

machtal, kritisk machtal

| c) | Aerodynamik for roterende vinger |
| --- | --- |

c)

1

Terminologi

Funktion og virkning af cyklisk og kollektiv styring samt antidrejningsstyring

13.2   Konstruktioner — generelle begreber

| a) | Grundlæggende om konstruktionssystemer |
| --- | --- |

a)

Grundlæggende om konstruktionssystemer

1

| b) | Zoneopdelte og stationære identifikationssystemer
  Fast masseforbindelse
  Bestemmelser om beskyttelse mod lynnedslag |
| --- | --- |

b)

Zoneopdelte og stationære identifikationssystemer

Fast masseforbindelse

Bestemmelser om beskyttelse mod lynnedslag

2

| 13.3 | Automatiske flyvesystemer (ATA 22) |
| --- | --- |

13.3

3

Grundlaget for automatisk flyvestyring omfatter funktionsprincipper og aktuel terminologi

Behandling af styringssignal

Driftsmåder: kanaler for rulning, duvning og giring

Giringsdæmper

Stabilitetsforøgelsessystem i helikoptere

Automatisk trimstyreflade

Hjælpeudstyr til navigering med autopilot

Systemer med automatisk spjæld

Automatiske landingssystemer: principper og kategorier, driftsmåder, indflyvning, glidevinkel, landing, overskydning, systemovervågning og svigtforhold

| 13.4 | Kommunikation/navigation (ATA 23/34) |
| --- | --- |

13.4

3

Grundlaget for udbredelse af radiobølger, antenner, transmissionslinjer, kommunikation, modtagere og sendere

Funktionsprincipper for følgende systemer:

VHF-kommunikation

HF-kommunikation

Audio

Nødradiosendere (ELT, Emergency Locator Transmitters)

Udstyr til cockpitsamtaleregistrering (CVR, Cockpit Voice Recorder)

Retningsuafhængig rækkevidde for VHF (VOR, Very High Frequency omnidirectional range)

Automatisk pejling (ADF, Automatic Direction Finding)

Instrumentlandingssystem (ILS, Instrument Landing System)

Mikrobølgelandingssystem (MLS, Microwave Landing System)

Systemer med kunstig horisont Afstandsmåleudstyr (DME, Distance Measuring Equipment)

VLF- og hyperbelnavigation (VLF/Omega)

Doppler-navigation

Områdenavigation, RNAV-systemer

Flyvestyringssystemer

Globalt positionsbestemmelsessystem (GPS), globale navigationssatellitsystemer (GNSS)

Inertinavigationssystem

ATC-transponder, sekundær overvågningsradar

Antikollisionssystem for lufttrafik (TCAS, Traffic Alert and Collision Avoidance System)

Radar til vejrundgåelse

Radiohøjdemåler

ARINC kommunikation og rapportering

| 13.5 | Elektrisk strøm (ATA 24) |
| --- | --- |

13.5

3

Installation og drift af batterier

Vekselstrømsproduktion (DC)

Vekselstrømsproduktion (AC)

Nødstrømsproduktion

Spændingsregulering

Kraftfordeling

Vekselrettere, transformere, ensrettere

Kredsløbsbeskyttelse

Eksternt/jordbaseret

| 13.6 | Udstyr og indretning (ATA 25) |
| --- | --- |

13.6

3

Krav til elektronisk nødudstyr

Udstyr til kabineunderholdning

13.7   Flyvestyringssystemer (ATA 27)

| a) | Primære styringssystemer: krængeror, højderor, sideror, spoiler
  Trimstyreflade
  Aktiv lastkontrol
  Højopdriftsanordninger
  Opdriftsspoilere, luftbremser
  Systemdrift: manuel, hydraulisk, pneumatisk
  Kunstig styrefornemmelse, giringsdæmper, machtrim, siderorsbegrænser, vindstødslåse
  Stallingsbeskyttelsessystemer |
| --- | --- |

a)

Primære styringssystemer: krængeror, højderor, sideror, spoiler

Trimstyreflade

Aktiv lastkontrol

Højopdriftsanordninger

Opdriftsspoilere, luftbremser

Systemdrift: manuel, hydraulisk, pneumatisk

Kunstig styrefornemmelse, giringsdæmper, machtrim, siderorsbegrænser, vindstødslåse

Stallingsbeskyttelsessystemer

2

| b) | Systemdrift: elektrisk, elektronisk flyvestyring |
| --- | --- |

b)

Systemdrift: elektrisk, elektronisk flyvestyring

3

| 13.8 | Instrumentsystemer (ATA 31) |
| --- | --- |

13.8

3

Klassifikation

Atmosfære

Terminologi

Trykmålingsenheder og -systemer

Pitot-statiske systemer

Højdemålere

Vertikale hastighedsmålere

Flyvehastighedsmålere

Machmålere

Systemer til højderapportering og -varsling

Luftdataberegnere

Instrumenter til trykluftsanlæg

Direkte aflæsning af tryk- og temperaturmålinger

System til temperaturvisning

Systemer til visning af brændstofmængde

Gyroskopiske principper

Kunstige horisonter

Tværkraftmålere

Retningsgyroskoper

Systemer til varsling af terrænnærhed

Kompassystemer

Registreringssystemer til flyvedata

Elektroniske flyveinstrumentsystemer

Instrumentvarslingssystemer, herunder hovedvarslingssystemer og centrale advarselspaneler

Systemer til stallingadvarsel og indfaldsvinkelindikator

Vibrationsmåling og -indikation

Glascockpit

| 13.9 | Belysning (ATA 33) |
| --- | --- |

13.9

3

Ekstern: navigation, landing, taxiing, is

Intern: kabine, cockpit, lastrum

Nødbelysning

| 13.10 | Vedligeholdelsessystemer om bord (ATA 45) |
| --- | --- |

13.10

3

Centrale vedligeholdelsescomputere

Dataindlæsningssystem

Elektronisk bibliotekssystem

Print

Strukturovervågning (overvågning af skadetolerancer)

13.11   Klimaanlæg og kabinetryk (ATA 21)

| 13.11.1. | Luftforsyning |
| --- | --- |

13.11.1.

2

Luftforsyningskilder inkluderer motoraftapning, hjælpemotoranordning (APU) og servicevogn

13.11.2.   Klimaanlæg

Klimaanlæg

2

Friskluftventilatorer og befugtere

3

Fordelingssystemer

1

Kontrolsystem for luftstrøm, temperatur og fugtighed

3

| 13.11.3. | Tryksætning |
| --- | --- |

13.11.3.

3

Tryksætningssystemer

Kontrol og indikation inklusive kontrol og sikkerhedsventiler

Kabinetrykregulatorer

| 13.11.4. | Sikkerhed og advarselsenheder |
| --- | --- |

13.11.4.

3

Enheder til beskyttelse og advarsel

13.12   Brandbeskyttelse (ATA 26)

| a) | Brand- og røgdetektorer og advarselssystemer
  Brandslukningssystemer
  Systemprøver |
| --- | --- |

a)

Brand- og røgdetektorer og advarselssystemer

Brandslukningssystemer

Systemprøver

3

| b) | Bærbar brandslukker |
| --- | --- |

b)

Bærbar brandslukker

1

13.13   Brændstofsystemer (ATA 28)

Systemindretning

1

Brændstoftanke

1

Forsyningssystemer

1

Udtømning, udluftning og dræning

1

Tværtilførsel og overførsel

2

Indikationer og advarsler

3

Brændstofpåfyldning og aftankning

2

Brændstofsystemer med langsgående balance

3

13.14   Hydraulisk kraft (ATA 29)

Systemindretning

1

Hydrauliske væsker

1

Hydrauliske beholdere og akkumulatorer

1

Trykdannelse: elektrisk, mekanisk, pneumatisk

3

Nødtryksproduktion

3

Filtre

1

Trykkontrol

3

Kraftfordeling

1

Indikatorer og advarselssystemer

3

Grænseflade med andre systemer

3

13.15   Beskyttelse mod is og regn (ATA 30)

Isdannelse, klassifikation og detektering

2

System til forebyggelse af isdannelse: elektrisk, varm luft og kemisk

2

Afisningssystemer: elektrisk, varm luft, pneumatisk eller kemisk

3

Regnafvisende midler

1

Sonde- og drænopvarmning

3

Viskersystem

1

13.16   Landingsstel (ATA 32)

Konstruktion, støddæmpning

1

Systemer for sænkning og hævning: normalt og i nødstilfælde

3

Indikationer og advarsler

3

Hjul, bremser, antiblokering og automatisk bremsning

3

Dæk

1

Styretøj

3

Luft-jord-føler

3

13.17   Ilt (ATA 35)

Systemindretning: cockpit, kabine

3

Kilder, opbevaring, opfyldning og fordeling

3

Forsyningsregulering

3

Indikationer og advarsler

3

13.18   Pneumatik/vakuum (ATA 36)

Systemindretning

2

Kilder: motorer/hjælpemotoranordninger, kompressorer, beholdere, jordbaserede forsyninger

2

Trykkontrol

3

Fordeling

1

Indikationer og advarsler

3

Grænseflade med andre systemer

3

| 13.19 | Vand/spildevand (ATA 38) |
| --- | --- |

13.19

2

Indretning af vandsystemet, forsyning, fordeling, eftersyn og dræning

Indretning af toiletsystemet, udskylning og eftersyn

| 13.20 | Integrerede flyelektroniske modulsystemer (ATA 42) |
| --- | --- |

13.20

3

Funktioner, som normalt er integreret i de integrerede flyelektroniske modulsystemer, er bl.a.

Styring af motoraftapning, lufttrykkontrol, luftventilation og -kontrol, flyelektronik og cockpitventilationskontrol, temperaturkontrol, lufttrafikkommunikation, flyelektronisk kommunikationsrouter, elektrisk laststyring, afbryderovervågning, elektrisk system BITE, brændstofstyring, bremsekontrol, styrekontrol, sænkning og hævning af landingsstel, indikation af dæktryk, indikation af olietryk, bremsetemperaturovervågning osv.

Kernesystem

Netværkskomponenter

| 13.21 | Kabinesystemer (ATA 44) |
| --- | --- |

13.21

3

De enheder og komponenter, der gør det muligt at underholde passagererne og kommunikere i luftfartøjet (anlæg til intern kommunikation i kabinen) og mellem luftfartøjets kabine og jordstationer (kabinenetværkstjeneste). Omfatter stemme-, data-, musik- og videotransmissioner.

Anlægget til intern kommunikation i kabinen skaber en grænseflade mellem cockpit/kabinepersonale og kabinesystemer. Disse systemer understøtter dataudveksling i de forskellige LRU'er og betjenes normalt via kabinepersonalets betjeningspaneler.

Kabinenetværkstjenesten omfatter normalt en server, der typisk kommunikerer med bl.a. følgende systemer:

Data-/radiokommunikation, underholdningssystemet

Kabinenetværkstjenesten kan indeholde funktioner som:

Adgang til rapporter før afgang/ved afgang

E-mail-/intranet-/internetadgang

Passagerdatabase

Kabinekernesystem

Underholdningssystem

Eksternt kommunikationssystem

Kabinemasselagersystem

Kabineovervågningssystem

Diverse kabinesystemer

| 13.22 | Informationssystemer (ATA 46) |
| --- | --- |

13.22

3

De enheder og komponenter, der giver mulighed for at lagre, opdatere og genfinde digitale data, som normalt findes på papir, mikrofilm eller mikrofiche. Omfatter enheder, som bruges til datalagring og -genfinding, såsom masselager og styreenhed til elektronisk bibliotek. Omfatter ikke enheder og komponenter, som installeres til anden brug og deles med andre systemer, såsom cockpitprinter eller display til generel brug.

Typiske eksempler er lufttrafik- og informationsstyringssystemer og netværksserversystemer

Overordnet informationssystem til luftfartøjet

Cockpitinformationssystem

Vedligeholdelsesinformationssystem

Passagerkabineinformationssystem

Diverse informationssystemer

MODUL 14:   FREMDRIFT

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| B2 |
| 14.1   Turbinemotorer |
| a) | Konstruktionsmæssigt arrangement og drift af turbojet-, turbofan-, turboaksel- og turbopropelmotorer |

NIVEAU

B2

14.1   Turbinemotorer

a)

Konstruktionsmæssigt arrangement og drift af turbojet-, turbofan-, turboaksel- og turbopropelmotorer

1

| b) | Systemer til elektronisk motorkontrol og brændstofmåling (FADEC) |
| --- | --- |

b)

Systemer til elektronisk motorkontrol og brændstofmåling (FADEC)

2

| 14.2 | Systemer til motorindikation |
| --- | --- |

14.2

2

Udstødsgastemperatursystemer/turbinemellemtemperatursystemer

Motorhastighed

Motortrykindikation: Systemer til motortrykforhold, trykudledning for motorturbine eller jetrørstryk

Olietryk og temperatur

Brændstoftryk, temperatur og strømning

Manifoldtryk

Motordrejningsmoment

Propelhastighed

| 14.3 | Start- og tændingssystemer |
| --- | --- |

14.3

2

Drift af motorens startsystemer og dele

Tændingssystemer og dele

Krav til vedligeholdelsessikkerhed

MODUL 15:   GASTURBINEMOTOR

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| A | B1 |
| 15.1 | Grundbegreber |

NIVEAU

A

B1

15.1

1

2

Potentiel energi, kinetisk energi, Newtons bevægelseslære, Brayton-kraft

Forholdet mellem kraft, arbejde, energi, hastighed, acceleration

Konstruktionsmæssigt arrangement og drift af turbojet, turbofan, turboaksel og turbopropel

| 15.2 | Motorydeevne |
| --- | --- |

15.2

—

2

Bruttotryk, nettotryk, lukket dysetryk, trykfordeling, resulterende tryk, trækkraftydelse, ækvivalent akselhestekraft, specifikt brændstofforbrug

Motoreffektivitet

Bypass- og motortrykforhold

Brændstoffets tryk, temperatur og strømningshastighed

Motorydelser, statisk tryk, påvirkning fra hastighed, højde og varmt klima, målinger, begrænsninger

| 15.3 | Indsugning |
| --- | --- |

15.3

2

2

Kompressorindsugningskanaler

Virkninger af forskellige indsugningskonfigurationer

Isbeskyttelse

| 15.4 | Kompressorer |
| --- | --- |

15.4

1

2

Aksial- og centrifugaltyper

Konstruktionsmæssige egenskaber samt driftsprincipper og anvendelser

Afbalancering af ventilatorer

Drift:

Årsager til og virkning af kompressorstall og strømstød

Metoder til kontrol af luftstrøm: afluftningsventiler, variable indgangsstyrefinner, variable statorfinner, roterende statorblade

Kompressionsforhold

| 15.5 | Forbrændingsafsnit |
| --- | --- |

15.5

1

2

Konstruktionsmæssige egenskaber og funktionsprincipper

| 15.6 | Turbineafsnit |
| --- | --- |

15.6

2

2

Drift af og karakteristik for forskellige typer turbineblade

Fastgørelse af blade til akslen

Dysestyringsblade

Årsager til og virkning af turbineblades strækning og krybning

| 15.7 | Udstødning |
| --- | --- |

15.7

1

2

Konstruktionsmæssige egenskaber og funktionsprincipper

Konvergerende og divergerende dyser og dyser med variable områder

Motorstøjsreduktion

Trykvendere

| 15.8 | Lejer og forseglinger |
| --- | --- |

15.8

—

2

Konstruktionsmæssige egenskaber og funktionsprincipper

| 15.9 | Smøremidler og brændstof |
| --- | --- |

15.9

1

2

Egenskaber og specifikationer

Brændstofadditiver

Sikkerhedsforanstaltninger

| 15.10 | Smøresystemer |
| --- | --- |

15.10

1

2

Systemdrift/indretning og komponenter

| 15.11 | Brændstofsystemer |
| --- | --- |

15.11

1

2

Drift af systemer til motorkontrol og brændstofmåling, herunder elektronisk motorkontrol (FADEC)

Systemindretning og komponenter

| 15.12 | Luftsystemer |
| --- | --- |

15.12

1

2

Drift af motorens kontrolsystemer til luftfordeling og forebyggelse af isdannelse, herunder intern køling, forsegling og ekstern luftforsyning

| 15.13 | Start- og tændingssystemer |
| --- | --- |

15.13

1

2

Drift af motorens startsystemer og dele

Tændingssystemer og dele

Krav til vedligeholdelsessikkerhed

| 15.14 | Systemer til motorindikation |
| --- | --- |

15.14

1

2

Udstødsgastemperatursystemer/turbinemellemtemperatursystemer

Motortrykindikation: Systemer til motortrykforhold, trykudledning for motorturbine eller jetrørstryk

Olietryk og temperatur

Brændstoftryk og strømning

Motorhastighed

Vibrationsmåling og -indikation

Drejningsmoment

Effekt

| 15.15 | Systemer til effektforøgelse |
| --- | --- |

15.15

—

1

Drift og anvendelser

Vandindsprøjtning, vand-methanol

Efterbrændersystemer

| 15.16 | Turbopropmotorer |
| --- | --- |

15.16

1

2

Koblet/fri gasturbine og gearkoblede turbiner

Reduktionsgear

Integreret motor- og propelstyring

Sikkerhedsanordning mod overhastighed

| 15.17 | Turboakselmotorer |
| --- | --- |

15.17

1

2

Anordninger, drivsystemer, reduktionsgear, koblinger, kontrolsystemer

| 15.18 | Hjælpemotoranordninger (APU) |
| --- | --- |

15.18

1

2

Formål, drift, beskyttelsessystemer

| 15.19 | Strømforsyningsinstallation |
| --- | --- |

15.19

1

2

Konfigurering af brandvægge, motorkapper, lyddæmpende plader, motorophæng, svingningsdæmpende plader, slanger, rør, tilførsler, forbindelsesstykker, ledningsføringer, styrekabler og kontrolstænger, løftepunkter og dræn

| 15.20 | Brandbeskyttelsessystemer |
| --- | --- |

15.20

1

2

Drift af systemer til detektering og slukning

| 15.21 | Motorovervågning og jordoperation |
| --- | --- |

15.21

1

3

Procedurer for opstart og motorafprøvning på jorden

Fortolkning af motorens effekt og parametre

Tendensovervågning (herunder af olieanalyser, vibrationer og boroskop)

Inspektion for at kontrollere, at motor og dele overholder de kriterier, tolerancer og data, der er opgivet af motorfabrikanten

Vask/rensning af kompressor

Skader fra fremmede objekter

| 15.22 | Opbevaring og beskyttelse af motoren |
| --- | --- |

15.22

—

2

Beskyttelse og klargøring af motoren og tilbehør/systemer

MODUL 16:   STEMPELMOTOR

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| A | B1 | B3 |
| 16.1 | Grundbegreber |

NIVEAU

A

B1

B3

16.1

1

2

2

Mekanisk, termisk og volumenmæssig effektivitet

Funktionsprincipper — 2 takter, 4 takter, benzin og diesel

Stempelforskydning og kompressionsforhold

Motorkonfiguration og tændingsrækkefølge

| 16.2 | Motorydeevne |
| --- | --- |

16.2

1

2

2

Effektberegning og -måling

Faktorer med indflydelse på motorkraft

Blandinger/opblanding, førtænding

| 16.3 | Motorkonstruktion |
| --- | --- |

16.3

1

2

2

Krumtaphus, krumtapaksel, knastaksler, sumpe

Gearkasse for tilbehør

Cylinder- og stempelaggregater

Koblingsstænger, indsugnings- og udstødningsmanifold

Ventilmekanismer

Reduktionsgearkasser til propeller

16.4   Motorbrændstofsystemer

| 16.4.1 | Karburatorer |
| --- | --- |

16.4.1

1

2

2

Typer, konstruktion og funktionsprincipper

Nedfrysning og opvarmning

| 16.4.2 | Systemer til brændstofindsprøjtning |
| --- | --- |

16.4.2

1

2

2

Typer, konstruktion og funktionsprincipper

| 16.4.3 | Elektronisk motorkontrol |
| --- | --- |

16.4.3

1

2

2

Drift af systemer til motorkontrol og brændstofmåling, herunder elektronisk motorkontrol (FADEC)

Systemindretning og komponenter

| 16.5 | Start- og tændingssystemer |
| --- | --- |

16.5

1

2

2

Startsystemer, forvarmede systemer

Magneto-typer, konstruktion og funktionsprincipper

Tændkabelsæt, tændrør

Lav- og højspændingssystemer

| 16.6 | Systemer til indsugning, udstødning og køling |
| --- | --- |

16.6

1

2

2

Konstruktion og drift af: indsugningssystemer, herunder luftudskiftning

Udstødningssystemer, systemer til motorkøling — luft og væske

| 16.7 | Trykladning/turboladning |
| --- | --- |

16.7

1

2

2

Principper for og formål med trykladning samt effekten på maskinens parametre

Konstruktion og drift af systemer med tryklader/turbolader

Systemterminologi

Styresystemer

Systembeskyttelse

| 16.8 | Smøremidler og brændstof |
| --- | --- |

16.8

1

2

2

Egenskaber og specifikationer

Brændstofadditiver

Sikkerhedsforanstaltninger

| 16.9 | Smøresystemer |
| --- | --- |

16.9

1

2

2

Systemdrift/indretning og komponenter

| 16.10 | Systemer til motorindikation |
| --- | --- |

16.10

1

2

2

Motorhastighed

Cylindertopstykketemperatur

Kølevæsketemperatur

Olietryk og temperatur

Udstødningsgastemperatur

Brændstoftryk og strømning

Manifoldtryk

| 16.11 | Strømforsyningsinstallation |
| --- | --- |

16.11

1

2

2

Konfigurering af brandvægge, motorkapper, lyddæmpende plader, motorophæng, svingningsdæmpende plader, slanger, rør, tilførsler, forbindelsesstykker, ledningsføringer, styrekabler og kontrolstænger, løftepunkter og dræn

| 16.12 | Motorovervågning og jordoperation |
| --- | --- |

16.12

1

3

2

Procedurer for opstart og motorafprøvning på jorden

Fortolkning af motorens effekt og parametre

Inspektion af motor og dele: kriterier, tolerancer og data efter motorfabrikantens specifikationer

| 16.13 | Opbevaring og beskyttelse af motoren |
| --- | --- |

16.13

—

2

1

Beskyttelse og klargøring af motoren og tilbehør/systemer

MODUL 17A.   PROPELLER

Bemærk: Dette modul finder ikke anvendelse på kategori B3. De relevante emneområder for kategori B3 er defineret i modul 17B.

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| A | B1 |
| 17.1 | Grundbegreber |

NIVEAU

A

B1

17.1

1

2

Teori for bladelementer

Stor/lille bladvinkel, reverseret vinkel, indfaldsvinkel, rotationshastighed

Propelslip

Aerodynamisk kraft, centrifugal- og reaktionskraft

Drejningsmoment

Relativ luftstrøm på bladets indfaldsvinkel

Vibration og resonans

| 17.2 | Propelkonstruktion |
| --- | --- |

17.2

1

2

Konstruktionsmetoder og materialer for propeller i træ, kompositmaterialer og metal

Bladstation, bladflade, bladskaft, bladbagside og navsamling

Fikseret pitch, regulerbar pitch, propel med fast omdrejningshastighed

Installation af propel/spinner

| 17.3 | Pitchstyring af propel |
| --- | --- |

17.3

1

2

Metoder til hastighedskontrol og pitchændring, mekanisk og elektrisk/elektronisk

Fløjlet og reverseret pitch

Beskyttelse mod overhastighed

| 17.4 | Propelsynkronisering |
| --- | --- |

17.4

—

2

Udstyr til synkronisering og fasesynkronisering

| 17.5 | Isbeskyttelse af propeller |
| --- | --- |

17.5

1

2

Væske og elektrisk udstyr til afisning

| 17.6 | Vedligeholdelse af propeller |
| --- | --- |

17.6

1

3

Statisk og dynamisk afbalancering

Bladsporing

Vurdering af bladskader, erosion, korrosion, kollisionsskade, delaminering

Propelbehandling/reparationsanvisninger

Propelmotoropvarmning

| 17.7 | Opbevaring og beskyttelse af propellen |
| --- | --- |

17.7

1

2

Beskyttelse og klargøring af propeller

MODUL 17B.   PROPELLER

Bemærk: Anvendelsesområdet for dette modul afspejler den propelteknologi for flyvemaskiner, som er relevant for B3-kategorien.

| | NIVEAU |
| --- | --- |
| B3 |
| 17.1 | Grundbegreber |

NIVEAU

B3

17.1

2

Teori for bladelementer

Stor/lille bladvinkel, reverseret vinkel, indfaldsvinkel, rotationshastighed

Propelslip

Aerodynamisk kraft, centrifugal- og reaktionskraft

Drejningsmoment

Relativ luftstrøm på bladets indfaldsvinkel

Vibration og resonans

| 17.2 | Propelkonstruktion |
| --- | --- |

17.2

2

Konstruktionsmetoder og materiale for propeller i træ, kompositmaterialer og metal

Bladstation, bladflade, bladskaft, bladbagside og navsamling

Fikseret pitch, regulerbar pitch, propel med fast omdrejningshastighed

Installation af propel/spinner

| 17.3 | Pitchstyring af propel |
| --- | --- |

17.3

2

Metoder til hastighedskontrol og pitchændring, mekanisk og elektrisk/elektronisk

Fløjlet og reverseret pitch

Beskyttelse mod overhastighed

| 17.4 | Propelsynkronisering |
| --- | --- |

17.4

2

Udstyr til synkronisering og fasesynkronisering

| 17.5 | Isbeskyttelse af propeller |
| --- | --- |

17.5

2

Væske og elektrisk udstyr til afisning

| 17.6 | Vedligeholdelse af propeller |
| --- | --- |

17.6

2

Statisk og dynamisk afbalancering

Bladsporing

Vurdering af bladskader, erosion, korrosion, kollisionsskade, delaminering

Propelbehandling/reparationsanvisninger

Propelmotoropvarmning

| 17.7 | Opbevaring og beskyttelse af propellen |
| --- | --- |

17.7

2

Beskyttelse og klargøring af propeller

Tillæg II

Standard for grundlæggende prøver

1.   Generelt

1.1.   Alle grundlæggende prøver skal gennemføres som »multiple choice«-spørgsmål og skriftlige spørgsmål som angivet nedenfor. De forkerte svarmuligheder skal virke lige så troværdige for alle, der ikke har kendskab til emnet. Alle svarmuligheder skal have en klar forbindelse med spørgsmålet og tilsvarende ordvalg, grammatisk opbygning og længde. I talspørgsmål skal de forkerte svarmuligheder svare til procedurefejl, såsom forkerte fortegn eller forkerte enhedskonverteringer: Tallene må ikke blot være tilfældige.

1.2.   Hvert multiple choice-spørgsmål skal have mindst 3 forskellige svar, hvoraf kun det ene skal være korrekt, og kandidaten skal have en tid pr. modul, der svarer til et nominelt gennemsnit på 75 sekunder pr. spørgsmål.

1.3.   Hvert spørgsmål kræver forberedelse af et skriftligt svar, og kandidaten skal have 20 minutter til at besvare hvert af disse skriftlige spørgsmål.

1.4.   Der skal udarbejdes og evalueres passende skriftlige spørgsmål ud fra teoripensum i tillæg I modul 7A, 7B, 9A, 9B og 10.

1.5.   Til hver opgave skal der udarbejdes en vejledende besvarelse, der også skal indeholde alle kendte alternative svar, der kunne være relevante for andre underafsnit.

1.6.   Den vejledende besvarelse skal desuden indeholde en oversigt over vigtige emner, såkaldte nøglepunkter.

1.7.   For at bestå multiple choice-delen af et modul og undermodul skal 75 % af spørgsmålene være korrekt besvaret.

1.8.   For at bestå et skriftligt spørgsmål skal 75 % af opgaven være korrekt, forstået på den måde, at kandidatens svar skal indeholde 75 % af de krævede nøglepunkter, der bliver behandlet i opgaven, og uden væsentlige fejl i nogen af de krævede nøglepunkter.

1.9.   Hvis enten kun multiple choice-delen eller kun delen med skriftlige spørgsmål ikke bliver bestået, er det kun nødvendigt at gå til omprøve i multiple choice-delen eller de skriftlige spørgsmål, alt efter hvad der er relevant.

1.10.   Der må ikke benyttes pointsystemer til at afgøre, om en kandidat er bestået.

1.11.   Omprøve for et ikke-bestået modul kan tidligst finde sted 90 dage efter eksaminationsdatoen for det ikke-beståede modul, bortset fra de tilfælde, hvor en vedligeholdelsesuddannelsesorganisation, der er godkendt i henhold til bilag IV (del-147), har gennemført et efteruddannelseskursus tilpasset de ikke-beståede emner i et givet modul. I dette tilfælde kan omprøven til det ikke-beståede modul ske efter 30 dage.

1.12.   De tidsfrister, der er fastsat i 66.A.25, gælder for hver enkelt modulprøve med undtagelse af de modulprøver, der bestås som del af en prøve til et certifikat for en anden kategori, hvortil der allerede er udstedt certifikat.

1.13.   Det maksimale antal konsekutive forsøg for hvert modul er tre. Der tillades yderligere sæt a tre forsøg med et års mellemrum mellem hvert sæt forsøg.

Ansøgeren bekræfter skriftligt over for den godkendte vedligeholdelsesuddannelsesorganisation eller den kompetente myndighed, hos hvem der ansøges om tilladelse til at indstille sig til en prøve, antallet af og datoerne for forsøg i løbet af det seneste år, og hos hvilken organisation eller kompetent myndighed disse forsøg fandt sted. Vedligeholdelsesuddannelsesorganisationen eller den kompetente myndighed er ansvarlig for at kontrollere antallet af forsøg inden for de tilladte tidsrum.

2.   Antal spørgsmål pr. modul

2.1.   MODUL 1 — MATEMATIK

Kategori A: 16 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 20 minutter.

Kategori B1: 32 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 40 minutter.

Kategori B2: 32 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 40 minutter.

Kategori B3: 28 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 35 minutter.

2.2.   MODUL 2 — FYSIK

Kategori A: 32 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 40 minutter.

Kategori B1: 52 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 65 minutter.

Kategori B2: 52 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 65 minutter.

Kategori B3: 28 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 35 minutter.

2.3.   MODUL 3 — GRUNDLÆGGENDE VIDEN OM ELEKTRICITET

Kategori A: 20 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 25 minutter.

Kategori B1: 52 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 65 minutter.

Kategori B2: 52 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 65 minutter.

Kategori B3: 24 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 30 minutter.

2.4.   MODUL 4 — GRUNDLÆGGENDE ELEKTRONIK

Kategori B1: 20 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 25 minutter.

Kategori B2: 40 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 50 minutter.

Kategori B3: 8 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 10 minutter.

2.5.   MODUL 5 — DIGITALE TEKNIKKER/ELEKTRONISKE INSTRUMENTSYSTEMER

Kategori A: 16 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 20 minutter.

Kategori B1.1 og B1.3: 40 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 50 minutter.

Kategori B1.2 og B1.4: 20 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 25 minutter.

Kategori B2: 72 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 90 minutter.

Kategori B3: 16 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 20 minutter.

2.6.   MODUL 6 — MATERIALER OG HARDWARE

Kategori A: 52 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 65 minutter.

Kategori B1: 72 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 90 minutter.

Kategori B2: 60 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 75 minutter.

Kategori B3: 60 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 75 minutter.

MODUL 7A —   VEDLIGEHOLDELSESPRAKSIS

Kategori A: 72 multiple choice-spørgsmål og 2 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 90 minutter plus 40 minutter.

Kategori B1: 80 multiple choice-spørgsmål og 2 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 100 minutter plus 40 minutter.

Kategori B2: 60 multiple choice-spørgsmål og 2 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 75 minutter plus 40 minutter.

MODUL 7B —   VEDLIGEHOLDELSESPRAKSIS

Kategori B3: 60 multiple choice-spørgsmål og 2 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 75 minutter plus 40 minutter.

2.8.   MODUL 8 — GRUNDLÆGGENDE AERODYNAMIK

Kategori A: 20 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 25 minutter.

Kategori B1: 20 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 25 minutter.

Kategori B2: 20 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 25 minutter.

Kategori B3: 20 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 25 minutter.

MODUL 9A —   MENNESKELIGE FAKTORER

Kategori A: 20 multiple choice-spørgsmål og 1 skriftligt spørgsmål. Tid til rådighed 25 minutter plus 20 minutter.

Kategori B1: 20 multiple choice-spørgsmål og 1 skriftligt spørgsmål. Tid til rådighed 25 minutter plus 20 minutter.

Kategori B2: 20 multiple choice-spørgsmål og 1 skriftligt spørgsmål. Tid til rådighed 25 minutter plus 20 minutter.

MODUL 9B —   MENNESKELIGE FAKTORER

Kategori B3: 16 multiple choice-spørgsmål og 1 skriftligt spørgsmål. Tid til rådighed 20 minutter plus 20 minutter.

2.10.   MODUL 10 — LUFTFARTSLOVGIVNING

Kategori A: 32 multiple choice-spørgsmål og 1 skriftligt spørgsmål. Tid til rådighed 40 minutter plus 20 minutter.

Kategori B1: 40 multiple choice-spørgsmål og 1 skriftligt spørgsmål. Tid til rådighed 50 minutter plus 20 minutter.

Kategori B2: 40 multiple choice-spørgsmål og 1 skriftligt spørgsmål. Tid til rådighed 50 minutter plus 20 minutter.

Kategori B3: 32 multiple choice-spørgsmål og 1 skriftligt spørgsmål. Tid til rådighed 40 minutter plus 20 minutter.

MODUL 11A —   TURBINEFLYVEMASKINER OG DERES AERODYNAMIK, STRUKTURER OG SYSTEMER

Kategori A: 108 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 135 minutter.

Kategori B1: 140 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 175 minutter.

MODUL 11B —   STEMPELFLYVEMASKINER OG DERES AERODYNAMIK, STRUKTURER OG SYSTEMER

Kategori A: 72 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 90 minutter.

Kategori B1: 100 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 125 minutter.

MODUL 11C —   STEMPELFLYVEMASKINER OG DERES AERODYNAMIK, STRUKTURER OG SYSTEMER

Kategori B3: 60 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 75 minutter.

2.12.   MODUL 12 — HELIKOPTERE OG DERES AERODYNAMIK, STRUKTURER OG SYSTEMER

Kategori A: 100 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 125 minutter.

Kategori B1: 128 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 160 minutter.

2.13.   MODUL 13 — LUFTFARTØJER OG DERES AERODYNAMIK, STRUKTURER OG SYSTEMER

Kategori B2: 180 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 225 minutter. Spørgsmålene og den tid, der er til rådighed, kan opdeles i to prøver, hvis dette er relevant.

2.14.   MODUL 14 — FREMDRIFT

Kategori B2: 24 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 30 minutter.

2.15.   MODUL 15 — GASTURBINEMOTOR

Kategori A: 60 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 75 minutter.

Kategori B1: 92 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 115 minutter.

2.16.   MODUL 16 — STEMPELMOTOR

Kategori A: 52 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 65 minutter.

Kategori B1: 72 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 90 minutter.

Kategori B3: 68 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 85 minutter.

MODUL 17A —   PROPELLER

Kategori A: 20 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 25 minutter.

Kategori B1: 32 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 40 minutter.

MODUL 17B —   PROPELLER

Kategori B3: 28 multiple choice-spørgsmål og 0 skriftlige spørgsmål. Tid til rådighed 35 minutter.

Tillæg III

Luftfartøjstypeuddannelse og prøvestandard

Oplæring på arbejdspladsen

1.   Generelt

Luftfartøjstypeuddannelse skal bestå af teoretisk uddannelse og, undtagen for kategori C-rettigheder, praktisk uddannelse og prøve.

| a) | Den teoretiske uddannelse og prøven skal opfylde følgende krav:






  i) | Den skal være afholdt af en vedligeholdelsesuddannelsesorganisation, som er behørigt godkendt i henhold til bilag IV (del-147), eller når den afholdes af andre organisationer, som direkte godkendt af den kompetente myndighed. |
| --- | --- | --- |

a)

Den teoretiske uddannelse og prøven skal opfylde følgende krav:

i)

Den skal være afholdt af en vedligeholdelsesuddannelsesorganisation, som er behørigt godkendt i henhold til bilag IV (del-147), eller når den afholdes af andre organisationer, som direkte godkendt af den kompetente myndighed.

| ii) | Den skal opfylde standarden som beskrevet i afsnit 3.1 og 4 i nærværende tillæg III med forbehold af bestemmelserne i de nedennævnte tillægskurser. |
| --- | --- |

ii)

Den skal opfylde standarden som beskrevet i afsnit 3.1 og 4 i nærværende tillæg III med forbehold af bestemmelserne i de nedennævnte tillægskurser.

| iii) | Hvis en kategori-C-person er kvalificeret ved at have opnået en akademisk eksamen som anført i 66.A.30(a)(5), skal den første relevante luftfartøjstypeteoriuddannelse være på B1- eller B2-niveau. |
| --- | --- |

iii)

Hvis en kategori-C-person er kvalificeret ved at have opnået en akademisk eksamen som anført i 66.A.30(a)(5), skal den første relevante luftfartøjstypeteoriuddannelse være på B1- eller B2-niveau.

| iv) | Den skal være påbegyndt og fuldført inden for tre år forud for ansøgningen om en typerettighedspåtegning. |
| --- | --- |

iv)

Den skal være påbegyndt og fuldført inden for tre år forud for ansøgningen om en typerettighedspåtegning.

| b) | Den praktiske uddannelse og prøven skal opfylde følgende krav:






  i) | Den skal være afholdt af en vedligeholdelsesuddannelsesorganisation, som er behørigt godkendt i henhold til bilag IV (del-147), eller når den afholdes af andre organisationer, som direkte godkendt af den kompetente myndighed. |
| --- | --- | --- |

b)

Den praktiske uddannelse og prøven skal opfylde følgende krav:

i)

Den skal være afholdt af en vedligeholdelsesuddannelsesorganisation, som er behørigt godkendt i henhold til bilag IV (del-147), eller når den afholdes af andre organisationer, som direkte godkendt af den kompetente myndighed.

| ii) | Den skal opfylde standarden som beskrevet i afsnit 3.2 og 4 i nærværende tillæg III med forbehold af bestemmelserne i de nedennævnte tillægskurser. |
| --- | --- |

ii)

Den skal opfylde standarden som beskrevet i afsnit 3.2 og 4 i nærværende tillæg III med forbehold af bestemmelserne i de nedennævnte tillægskurser.

| iii) | Den skal omfatte et repræsentativt udvalg af vedligeholdelsesaktiviteter, der er relevante for luftfartøjstypen. |
| --- | --- |

iii)

Den skal omfatte et repræsentativt udvalg af vedligeholdelsesaktiviteter, der er relevante for luftfartøjstypen.

| iv) | Den skal omfatte demonstrationer med udstyr, komponenter, simulatorer, andre træningsanordninger eller luftfartøjer. |
| --- | --- |

iv)

Den skal omfatte demonstrationer med udstyr, komponenter, simulatorer, andre træningsanordninger eller luftfartøjer.

| v) | Den skal være påbegyndt og fuldført inden for tre år forud for ansøgningen om en typerettighedspåtegning. |
| --- | --- |

v)

Den skal være påbegyndt og fuldført inden for tre år forud for ansøgningen om en typerettighedspåtegning.

| c) | Tillægskurser (differences training)






  i) | Tillægskurser er uddannelse, der er påkrævet pga. forskelle mellem to forskellige luftfartøjstyperettigheder fra samme producent efter agenturets vurdering. |
| --- | --- | --- |

c)

Tillægskurser (differences training)

i)

Tillægskurser er uddannelse, der er påkrævet pga. forskelle mellem to forskellige luftfartøjstyperettigheder fra samme producent efter agenturets vurdering.

| ii) | Der skal træffes beslutning om tillægskurser fra sag til sag i overensstemmelse med kravene i nærværende tillæg III med hensyn til både de teoretiske og de praktiske elementer af typerettighedsuddannelse. |
| --- | --- |

ii)

Der skal træffes beslutning om tillægskurser fra sag til sag i overensstemmelse med kravene i nærværende tillæg III med hensyn til både de teoretiske og de praktiske elementer af typerettighedsuddannelse.

| iii) | En typerettighed må kun påtegnes et certifikat efter et tillægskursus, hvis ansøgeren også opfylder en af følgende betingelser:






  — | certifikatet indeholder allerede en påtegning om den luftfartøjstyperettighed, som forskellene er relateret til, eller |
| --- | --- | --- |

iii)

En typerettighed må kun påtegnes et certifikat efter et tillægskursus, hvis ansøgeren også opfylder en af følgende betingelser:

—

certifikatet indeholder allerede en påtegning om den luftfartøjstyperettighed, som forskellene er relateret til, eller

| — | ansøgeren opfylder typeuddannelseskravene for det luftfartøj, som forskellene er relateret til. |
| --- | --- |

—

ansøgeren opfylder typeuddannelseskravene for det luftfartøj, som forskellene er relateret til.

2.   Luftfartøjstypeuddannelsesniveauer

De tre niveauer, der er angivet nedenfor, definerer de målsætninger, den uddannelsesdybde og det videnniveau, som uddannelsen efter hensigten skal opfylde.

| — | Niveau 1: En kort oversigt over flyskrog, systemer og strømforsyning som beskrevet i afsnittet med beskrivelse af systemer i luftfartøjets vedligeholdelsesmanual/instruktioner om vedvarende luftdygtighed.

  Kursets målsætning: Efter fuldførelse af niveau 1-uddannelse vil eleven kunne:






  a) | give en simpel beskrivelse af hele emnet ved anvendelse af almindelig sprogbrug og eksempler samt typiske termer og identificere sikkerhedsforanstaltninger, som vedrører luftfartøjets skrog, systemer og strømforsyning |
| --- | --- | --- |

—

Niveau 1: En kort oversigt over flyskrog, systemer og strømforsyning som beskrevet i afsnittet med beskrivelse af systemer i luftfartøjets vedligeholdelsesmanual/instruktioner om vedvarende luftdygtighed.

Kursets målsætning: Efter fuldførelse af niveau 1-uddannelse vil eleven kunne:

a)

give en simpel beskrivelse af hele emnet ved anvendelse af almindelig sprogbrug og eksempler samt typiske termer og identificere sikkerhedsforanstaltninger, som vedrører luftfartøjets skrog, systemer og strømforsyning

| b) | identificere luftfartøjshåndbøger, vigtig vedligeholdelsespraksis for luftfartøjets skrog, systemer og strømforsyning |
| --- | --- |

b)

identificere luftfartøjshåndbøger, vigtig vedligeholdelsespraksis for luftfartøjets skrog, systemer og strømforsyning

| c) | definere den generelle indretning af luftfartøjets vigtigste systemer |
| --- | --- |

c)

definere den generelle indretning af luftfartøjets vigtigste systemer

| d) | definere den generelle indretning af strømforsyningen og dennes egenskaber |
| --- | --- |

d)

definere den generelle indretning af strømforsyningen og dennes egenskaber

| e) | identificere specialværktøj og testudstyr, der anvendes i forbindelse med luftfartøjet. |
| --- | --- |

e)

identificere specialværktøj og testudstyr, der anvendes i forbindelse med luftfartøjet.

| — | Niveau 2: Oversigt over grundlæggende systemkontroller, indikatorer, hovedkomponenter, herunder deres placering og formål, eftersyn og mindre fejlsøgning. Generel viden om emnets teoretiske og praktiske aspekter.

  Kursets målsætning: Ud over at opfylde målsætningerne på niveau 1 vil eleven ved afslutning af niveau 2 kunne:






  a) | forstå det teoretiske grundlag og anvende viden i praksis ved anvendelse af detaljerede procedurer |
| --- | --- | --- |

—

Niveau 2: Oversigt over grundlæggende systemkontroller, indikatorer, hovedkomponenter, herunder deres placering og formål, eftersyn og mindre fejlsøgning. Generel viden om emnets teoretiske og praktiske aspekter.

Kursets målsætning: Ud over at opfylde målsætningerne på niveau 1 vil eleven ved afslutning af niveau 2 kunne:

a)

forstå det teoretiske grundlag og anvende viden i praksis ved anvendelse af detaljerede procedurer

| b) | huske de sikkerhedsforanstaltninger, der skal overholdes ved arbejde på eller i nærheden af luftfartøjet, strømforsyningen og systemerne |
| --- | --- |

b)

huske de sikkerhedsforanstaltninger, der skal overholdes ved arbejde på eller i nærheden af luftfartøjet, strømforsyningen og systemerne

| c) | beskrive systemer og håndtering af luftfartøjet, især adgang, strømtilgængelighed og kilder |
| --- | --- |

c)

beskrive systemer og håndtering af luftfartøjet, især adgang, strømtilgængelighed og kilder

| d) | identificere placering af hovedkomponenterne |
| --- | --- |

d)

identificere placering af hovedkomponenterne

| e) | forklare alle de vigtigste systemers normale funktioner, inklusive terminologi og nomenklatur |
| --- | --- |

e)

forklare alle de vigtigste systemers normale funktioner, inklusive terminologi og nomenklatur

| f) | udføre procedurerne for eftersyn i forbindelse med luftfartøjet for følgende systemer: brændstof, strømforsyning, hydraulik, landingsstel, vand/spildevand og ilt |
| --- | --- |

f)

udføre procedurerne for eftersyn i forbindelse med luftfartøjet for følgende systemer: brændstof, strømforsyning, hydraulik, landingsstel, vand/spildevand og ilt

| g) | demonstrere færdighed i anvendelse af flyvebesætningsrapporter og rapporteringssystemer om bord (mindre fejlsøgning) og fastslå luftfartøjets luftdygtighed i henhold til MEL/CDL |
| --- | --- |

g)

demonstrere færdighed i anvendelse af flyvebesætningsrapporter og rapporteringssystemer om bord (mindre fejlsøgning) og fastslå luftfartøjets luftdygtighed i henhold til MEL/CDL

| h) | demonstrere brug, fortolkning og anvendelse af korrekt dokumentation, herunder instruktioner om vedvarende luftdygtighed, vedligeholdelsesmanualen, det illustrerede delkatalog osv. |
| --- | --- |

h)

demonstrere brug, fortolkning og anvendelse af korrekt dokumentation, herunder instruktioner om vedvarende luftdygtighed, vedligeholdelsesmanualen, det illustrerede delkatalog osv.

| — | Niveau 3: Detaljeret beskrivelse, drift, komponentplacering, fjernelse/installation, BITE og fejlsøgningsprocedurer på vedligeholdelsesmanualens niveau.

  Kursets målsætning: Ud over at opfylde målsætningerne på niveau 1 og niveau 2 vil eleven ved afslutning af niveau 3 kunne:






  a) | Demonstrere teoretisk viden om luftfartøjssystemer og -strukturer og samspillet med andre systemer, give en detaljeret beskrivelse af emnet ved anvendelse af grundlæggende teori og specifikke eksempler samt fortolke resultater fra forskellige kilder og målinger og udføre afhjælpende foranstaltninger, hvor det er relevant. |
| --- | --- | --- |

—

Niveau 3: Detaljeret beskrivelse, drift, komponentplacering, fjernelse/installation, BITE og fejlsøgningsprocedurer på vedligeholdelsesmanualens niveau.

Kursets målsætning: Ud over at opfylde målsætningerne på niveau 1 og niveau 2 vil eleven ved afslutning af niveau 3 kunne:

a)

Demonstrere teoretisk viden om luftfartøjssystemer og -strukturer og samspillet med andre systemer, give en detaljeret beskrivelse af emnet ved anvendelse af grundlæggende teori og specifikke eksempler samt fortolke resultater fra forskellige kilder og målinger og udføre afhjælpende foranstaltninger, hvor det er relevant.

| b) | Udføre kontrol af system, strømforsyning, komponenter og funktionskontroller som beskrevet i luftfartøjets vedligeholdelsesmanual. |
| --- | --- |

b)

Udføre kontrol af system, strømforsyning, komponenter og funktionskontroller som beskrevet i luftfartøjets vedligeholdelsesmanual.

| c) | Demonstrere brug, fortolkning og anvendelse af korrekt dokumentationer, herunder reparationshåndbog vedrørende konstruktionen, fejlsøgningsmanual osv. |
| --- | --- |

c)

Demonstrere brug, fortolkning og anvendelse af korrekt dokumentationer, herunder reparationshåndbog vedrørende konstruktionen, fejlsøgningsmanual osv.

| d) | Sammenholde informationer for at kunne træffe beslutninger med henblik på fejldiagnosticering og udbedring på vedligeholdelsesmanualens niveau. |
| --- | --- |

d)

Sammenholde informationer for at kunne træffe beslutninger med henblik på fejldiagnosticering og udbedring på vedligeholdelsesmanualens niveau.

| e) | Beskrive procedurer for udskiftning af unikke dele for luftfartøjstypen. |
| --- | --- |

e)

Beskrive procedurer for udskiftning af unikke dele for luftfartøjstypen.

3.   Luftfartøjstypeuddannelsesstandard

Selv om luftfartøjstypeuddannelse omfatter både teoretiske og praktiske elementer, kan kurser godkendes enten for det teoretiske element, det praktiske element eller for en kombination af disse.

3.1.   Teoretiske elementer

a)   Formål:

Efter fuldførelse af et teoretisk uddannelseskursus vil eleven på det niveau, der er angivet i tillæg III-pensummet, kunne demonstrere detaljeret teoretisk viden om systemer, struktur, drift, vedligeholdelse, reparation og fejlsøgning for det pågældende luftfartøj i henhold til godkendte vedligeholdelsesdata. Eleven skal kunne demonstrere anvendelse af manualer og godkendte procedurer, herunder viden om relevante inspektioner og begrænsninger.

b)   Uddannelsesniveau:

Uddannelsesniveauerne er som defineret i punkt 2 ovenfor.

Efter at certificeringspersonale i kategori C har gennemgået første typekursus, behøver alle efterfølgende kurser kun at være niveau 1.

I forbindelse med teoretisk uddannelse på niveau 3 kan der om nødvendigt bruges niveau 1- og 2-uddannelsesmateriale til at dække hele kapitlet. Størstedelen af det anvendte kursusmateriale og uddannelsestiden skal imidlertid være på niveau 3.

c)   Varighed:

Følgende tabel viser det mindste antal undervisningstimer, der skal indgå i den teoretiske uddannelse:

| Kategori | Timer |
| --- | --- |
| Flyvemaskiner med en maksimal startmasse over 30 000 kg |
| B1.1 | 150 |
| B1.2 | 120 |
| B2 | 100 |
| C | 30 |
| Flyvemaskiner med en maksimal startmasse på eller mindre end 30 000 kg og over 5 700 kg |
| B1.1 | 120 |
| B1.2 | 100 |
| B2 | 100 |
| C | 25 |
| Flyvemaskiner med en maksimal startmasse på 5 700 kg og derunder
   (1) |
| B1.1 | 80 |
| B1.2 | 60 |
| B2 | 60 |
| C | 15 |
| Helikoptere
   (2) |
| B1.3 | 120 |
| B1.4 | 100 |
| B2 | 100 |
| C | 25 |

Kategori

Timer

Flyvemaskiner med en maksimal startmasse over 30 000 kg

B1.1

150

B1.2

120

B2

100

C

30

Flyvemaskiner med en maksimal startmasse på eller mindre end 30 000 kg og over 5 700 kg

B1.1

120

B1.2

100

B2

100

C

25

Flyvemaskiner med en maksimal startmasse på 5 700 kg og derunder
   (1)

B1.1

80

B1.2

60

B2

60

C

15

Helikoptere
   (2)

B1.3

120

B1.4

100

B2

100

C

25

I ovenstående tabel svarer én undervisningstime til 60 minutters undervisningstid og omfatter ikke pauser, prøver, opgaveretning, forberedelse og luftfartøjsbesøg.

Disse timetal gælder kun for teoretiske kurser for komplette luftfartøj/motorkombinationer ifølge typerettigheden som defineret af agenturet.

d)   Begrundelse for kursets varighed:

For uddannelseskurser, der er afholdt af en vedligeholdelsesuddannelsesorganisation, som er behørigt godkendt i henhold til bilag IV (del-147), eller kurser, som direkte er godkendt af den kompetente myndighed, skal varigheden og gennemgangen af det fulde pensum begrundes ved en analyse af uddannelsesbehov på grundlag af:

| — | luftfartøjstypens konstruktion, vedligeholdelsesbehov og driftstyper |
| --- | --- |

—

luftfartøjstypens konstruktion, vedligeholdelsesbehov og driftstyper

| — | en detaljeret analyse af de relevante kapitler — se tabellen i 3.1 e) nedenfor |
| --- | --- |

—

en detaljeret analyse af de relevante kapitler — se tabellen i 3.1 e) nedenfor

| — | en detaljeret kompetenceanalyse, som viser, at de i 3.1 a) anførte målsætninger er opfyldt. |
| --- | --- |

—

en detaljeret kompetenceanalyse, som viser, at de i 3.1 a) anførte målsætninger er opfyldt.

Hvis analysen af uddannelsesbehov viser, at der er behov for flere timer, skal kurset være længere end det minimum, der er angivet i tabellen.

På samme måde skal undervisningstimerne på tillægskurser eller andre uddannelseskursuskombinationer (f.eks. kombinerede B1/B2-kurser) samt teoretiske typeuddannelseskurser, som har færre timer end timetallene i 3.1 c) ovenfor, begrundes over for den kompetente myndighed ved en analyse af uddannelsesbehov som beskrevet ovenfor.

Desuden beskrives og begrundes følgende i kurset:

| — | Mindstekrav til elevens tilstedeværelse af hensyn til at opfylde kursets målsætninger. |
| --- | --- |

—

Mindstekrav til elevens tilstedeværelse af hensyn til at opfylde kursets målsætninger.

| — | Det højeste antal uddannelsestimer pr. dag under hensyn til pædagogiske principper og menneskelige faktorer. |
| --- | --- |

—

Det højeste antal uddannelsestimer pr. dag under hensyn til pædagogiske principper og menneskelige faktorer.

Opfyldes mindstekravet om tilstedeværelse ikke, udstedes der ikke et certifikat om anerkendelse. Uddannelsesorganisationen kan tilbyde yderligere undervisning for at gøre det muligt at opfylde mindstekravet til tilstedeværelse.

e)   Indhold:

Som minimum skal de elementer, der specifikt gælder for den pågældende luftfartøjstype, indgå i pensum. Yderligere elementer, der introduceres på grund af typevariationer, teknologiske forandringer osv., skal ligeledes inkluderes.

Pensummet skal fokusere på mekaniske og elektriske aspekter for B1-personale og elektriske og flyelektroniske aspekter for B2.

| Niveau
  Kapitler | Flyvemaskiner, turbine | Flyvemaskiner, stempel | Helikoptere, turbine | Helikoptere, stempelmotor | Flyelektronik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Certifikatkategori. | B1 | C | B1 | C | B1 | C | B1 | C | B2 |
| Introduktionsmodul: |
| 05. | Tidsfrister/vedligeholdelseskontroller |

Niveau

Kapitler

Flyvemaskiner, turbine

Flyvemaskiner, stempel

Helikoptere, turbine

Helikoptere, stempelmotor

Flyelektronik

Certifikatkategori.

B1

C

B1

C

B1

C

B1

C

B2

Introduktionsmodul:

05.

Tidsfrister/vedligeholdelseskontroller

1

1

1

1

1

1

1

1

1

| 06. | Dimensioner/områder (MTOM osv.) |
| --- | --- |

06.

Dimensioner/områder (MTOM osv.)

1

1

1

1

1

1

1

1

1

| 07. | Løftning og understøtning |
| --- | --- |

07.

Løftning og understøtning

1

1

1

1

1

1

1

1

1

| 08. | Niveauregulering og vejning |
| --- | --- |

08.

Niveauregulering og vejning

1

1

1

1

1

1

1

1

1

| 09. | Trækning og taxiing |
| --- | --- |

09.

Trækning og taxiing

1

1

1

1

1

1

1

1

1

| 10. | Parkering/forankring, opbevaring og returnering til tjeneste |
| --- | --- |

10.

Parkering/forankring, opbevaring og returnering til tjeneste

1

1

1

1

1

1

1

1

1

| 11. | Skilte og markeringer |
| --- | --- |

11.

Skilte og markeringer

1

1

1

1

1

1

1

1

1

| 12. | Eftersyn |
| --- | --- |

12.

Eftersyn

1

1

1

1

1

1

1

1

1

| 20. | Standardrutiner — kun typespecifikke |
| --- | --- |

20.

Standardrutiner — kun typespecifikke

1

1

1

1

1

1

1

1

1

Helikoptere

| 18. | Vibrations- og støjanalyse (bladsporing) |
| --- | --- |

18.

Vibrations- og støjanalyse (bladsporing)

—

—

—

—

3

1

3

1

—

| 60. | Standardrutiner rotor |
| --- | --- |

60.

Standardrutiner rotor

—

—

—

—

3

1

3

1

—

| 62. | Rotorer |
| --- | --- |

62.

Rotorer

—

—

—

—

3

1

3

1

1

| 62A | Rotorer — Overvågning og indikation |
| --- | --- |

62A

Rotorer — Overvågning og indikation

—

—

—

—

3

1

3

1

3

| 63. | Rotordrev |
| --- | --- |

63.

Rotordrev

—

—

—

—

3

1

3

1

1

| 63A | Rotordrev — Overvågning og indikation |
| --- | --- |

63A

Rotordrev — Overvågning og indikation

—

—

—

—

3

1

3

1

3

| 64. | Halerotor |
| --- | --- |

64.

Halerotor

—

—

—

—

3

1

3

1

1

| 64A | Halerotor — Overvågning og indikation |
| --- | --- |

64A

Halerotor — Overvågning og indikation

—

—

—

—

3

1

3

1

3

| 65. | Halerotordrev |
| --- | --- |

65.

Halerotordrev

—

—

—

—

3

1

3

1

1

| 65A | Halerotordrev — Overvågning og indikation |
| --- | --- |

65A

Halerotordrev — Overvågning og indikation

—

—

—

—

3

1

3

1

3

| 66. | Sammenfoldelige rotorblade/pylon |
| --- | --- |

66.

Sammenfoldelige rotorblade/pylon

—

—

—

—

3

1

3

1

—

| 67. | Rotorstyreflader |
| --- | --- |

67.

Rotorstyreflader

—

—

—

—

3

1

3

1

—

| 53. | Luftfartøjsskrogets struktur (helikopter) |
| --- | --- |

53.

Luftfartøjsskrogets struktur (helikopter)

—

—

—

—

3

1

3

1

—

| 25. | Nødflotationssystem |
| --- | --- |

25.

Nødflotationssystem

—

—

—

—

3

1

3

1

1

Flyskrogskonstruktioner

| 51. | Standardrutiner og -strukturer (klassifikation, vurdering og reparation af skader) |
| --- | --- |

51.

Standardrutiner og -strukturer (klassifikation, vurdering og reparation af skader)

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 53. | Skrog |
| --- | --- |

53.

Skrog

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 54. | Motorceller/pyloner |
| --- | --- |

54.

Motorceller/pyloner

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 55. | Stabilisatorer |
| --- | --- |

55.

Stabilisatorer

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 56. | Vinduer |
| --- | --- |

56.

Vinduer

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 57. | Vinger |
| --- | --- |

57.

Vinger

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 27A | Styreflader (Alle) |
| --- | --- |

27A

Styreflader (Alle)

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 52. | Døre |
| --- | --- |

52.

Døre

3

1

3

1

—

—

—

—

1

Zoneopdelte og stationære identifikationssystemer

1

1

1

1

1

1

1

1

1

Flyskrogssystemer:

| 21. | Klimaanlæg |
| --- | --- |

21.

Klimaanlæg

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 21A | Luftforsyning |
| --- | --- |

21A

Luftforsyning

3

1

3

1

1

3

3

1

2

| 21B | Tryk |
| --- | --- |

21B

Tryk

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 21C | Sikkerhed og advarselsenheder |
| --- | --- |

21C

Sikkerhed og advarselsenheder

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 22. | Automatiske flyvesystemer |
| --- | --- |

22.

Automatiske flyvesystemer

2

1

2

1

2

1

2

1

3

| 23. | Kommunikation |
| --- | --- |

23.

Kommunikation

2

1

2

1

2

1

2

1

3

| 24. | Elektrisk strøm |
| --- | --- |

24.

Elektrisk strøm

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 25. | Udstyr og indretning |
| --- | --- |

25.

Udstyr og indretning

3

1

3

1

3

1

3

1

1

| 25A | Elektronisk udstyr, herunder nødudstyr |
| --- | --- |

25A

Elektronisk udstyr, herunder nødudstyr

1

1

1

1

1

1

1

1

3

| 26. | Brandbeskyttelse |
| --- | --- |

26.

Brandbeskyttelse

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 27. | Flyvestyringsenheder |
| --- | --- |

27.

Flyvestyringsenheder

3

1

3

1

3

1

3

1

2

| 27A | Systembetjening: Elektrisk/elektronisk flyvestyring |
| --- | --- |

27A

Systembetjening: Elektrisk/elektronisk flyvestyring

3

1

—

—

—

—

—

—

3

| 28. | Brændstofsystemer |
| --- | --- |

28.

Brændstofsystemer

3

1

3

1

3

1

3

1

2

| 28A | Brændstofsystemer — Overvågning og indikation |
| --- | --- |

28A

Brændstofsystemer — Overvågning og indikation

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 29. | Hydraulisk kraft |
| --- | --- |

29.

Hydraulisk kraft

3

1

3

1

3

1

3

1

2

| 29A | Hydraulisk kraft — Overvågning og indikation |
| --- | --- |

29A

Hydraulisk kraft — Overvågning og indikation

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 30. | Beskyttelse mod is og regn |
| --- | --- |

30.

Beskyttelse mod is og regn

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 31. | Indikations-/registreringssystemer |
| --- | --- |

31.

Indikations-/registreringssystemer

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 31A | Instrumentsystemer |
| --- | --- |

31A

Instrumentsystemer

3

1

3

1

3

1

1

3

3

| 32. | Landingsstel |
| --- | --- |

32.

Landingsstel

3

1

3

1

3

1

3

1

2

| 32A | Landingsstel — Overvågning og indikation |
| --- | --- |

32A

Landingsstel — Overvågning og indikation

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 33. | Belysning |
| --- | --- |

33.

Belysning

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 34. | Navigation |
| --- | --- |

34.

Navigation

2

1

2

1

2

1

2

1

3

| 35. | Ilt |
| --- | --- |

35.

Ilt

3

1

3

1

—

—

—

—

2

| 36. | Pneumatik |
| --- | --- |

36.

Pneumatik

3

1

3

1

3

1

3

1

2

| 36A | Pneumatik — Overvågning og indikation |
| --- | --- |

36A

Pneumatik — Overvågning og indikation

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 37. | Vakuum |
| --- | --- |

37.

Vakuum

3

1

3

1

3

1

3

1

2

| 38. | Vand/spildevand |
| --- | --- |

38.

Vand/spildevand

3

1

3

1

—

—

—

—

2

| 41. | Vandballast |
| --- | --- |

41.

Vandballast

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 42. | Integrerede flyelektroniske modulsystemer |
| --- | --- |

42.

Integrerede flyelektroniske modulsystemer

2

1

2

1

2

1

2

1

3

| 44. | Kabinesystemer |
| --- | --- |

44.

Kabinesystemer

2

1

2

1

2

1

2

1

3

| 45. | Vedligeholdelsessystemer om bord (eller omfattet af 31) |
| --- | --- |

45.

Vedligeholdelsessystemer om bord (eller omfattet af 31)

3

1

3

1

3

1

—

—

3

| 46. | Informationssystemer |
| --- | --- |

46.

Informationssystemer

2

1

2

1

2

1

2

1

3

| 50. | Last- og tilbehørsrum |
| --- | --- |

50.

Last- og tilbehørsrum

3

1

3

1

3

1

3

1

1

Turbinemotor

| 70. | Standardrutiner — Motorer |
| --- | --- |

70.

Standardrutiner — Motorer

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 70A | Konstruktionsmæssigt arrangement og drift (installationsindgang, kompressorer, forbrændingsafsnit, turbineafsnit, lejer og forseglinger, smøresystemer) |
| --- | --- |

70A

Konstruktionsmæssigt arrangement og drift (installationsindgang, kompressorer, forbrændingsafsnit, turbineafsnit, lejer og forseglinger, smøresystemer)

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 70B | Motorydelse |
| --- | --- |

70B

Motorydelse

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 71. | Strømforsyning |
| --- | --- |

71.

Strømforsyning

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 72. | Motortubine/turboprop/afskærmet rotor/ikke-afskærmet rotor |
| --- | --- |

72.

Motortubine/turboprop/afskærmet rotor/ikke-afskærmet rotor

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 73. | Motorbrændstof og -kontrol |
| --- | --- |

73.

Motorbrændstof og -kontrol

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 75. | Luft |
| --- | --- |

75.

Luft

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 76. | Motormanøvreorganer |
| --- | --- |

76.

Motormanøvreorganer

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 78. | Udstødning |
| --- | --- |

78.

Udstødning

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 79. | Olie |
| --- | --- |

79.

Olie

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 80. | Start |
| --- | --- |

80.

Start

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 82. | Vandindsprøjtning |
| --- | --- |

82.

Vandindsprøjtning

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 83. | Gearkasser for tilbehør |
| --- | --- |

83.

Gearkasser for tilbehør

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 84. | Fremdriftsforøgelse |
| --- | --- |

84.

Fremdriftsforøgelse

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 73A | Digital elektronisk motorkontrol med fuld autoritet (FADEC) |
| --- | --- |

73A

Digital elektronisk motorkontrol med fuld autoritet (FADEC)

3

1

—

—

3

1

—

—

3

| 74. | Tænding |
| --- | --- |

74.

Tænding

3

1

—

—

3

1

—

—

3

| 77. | Systemer til motorindikation |
| --- | --- |

77.

Systemer til motorindikation

3

1

—

—

3

1

—

—

3

| 49. | Hjælpemotoranordninger (APU) |
| --- | --- |

49.

Hjælpemotoranordninger (APU)

3

1

—

—

—

—

—

—

2

Stempelmotor

| 70. | Standardrutiner — Motorer |
| --- | --- |

70.

Standardrutiner — Motorer

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 70A | Konstruktionsmæssigt arrangement og drift (installation, karburatorer, brændstofinjektionssystemer, systemer til indsugning, udstødning og køling, trykladning/turboladning, smøresystemer) |
| --- | --- |

70A

Konstruktionsmæssigt arrangement og drift (installation, karburatorer, brændstofinjektionssystemer, systemer til indsugning, udstødning og køling, trykladning/turboladning, smøresystemer)

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 70B | Motorydelse |
| --- | --- |

70B

Motorydelse

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 71. | Strømforsyning |
| --- | --- |

71.

Strømforsyning

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 73. | Motorbrændstof og -kontrol |
| --- | --- |

73.

Motorbrændstof og -kontrol

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 76. | Motormanøvreorganer |
| --- | --- |

76.

Motormanøvreorganer

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 79. | Olie |
| --- | --- |

79.

Olie

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 80. | Start |
| --- | --- |

80.

Start

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 81. | Turbiner |
| --- | --- |

81.

Turbiner

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 82. | Vandindsprøjtning |
| --- | --- |

82.

Vandindsprøjtning

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 83. | Gearkasser for tilbehør |
| --- | --- |

83.

Gearkasser for tilbehør

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 84. | Fremdriftsforøgelse |
| --- | --- |

84.

Fremdriftsforøgelse

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 73A | Digital elektronisk motorkontrol med fuld autoritet (FADEC) |
| --- | --- |

73A

Digital elektronisk motorkontrol med fuld autoritet (FADEC)

—

—

3

1

—

—

3

1

3

| 74. | Tænding |
| --- | --- |

74.

Tænding

—

—

3

1

—

—

3

1

3

| 77. | Systemer til motorindikation |
| --- | --- |

77.

Systemer til motorindikation

—

—

3

1

—

—

3

1

3

Propeller

| 60A | Standardrutiner — Propel |
| --- | --- |

60A

Standardrutiner — Propel

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 61. | Propeller/fremdrift |
| --- | --- |

61.

Propeller/fremdrift

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 61A | Propelkonstruktion |
| --- | --- |

61A

Propelkonstruktion

3

1

3

1

—

—

—

—

—

| 61B | Pitchstyring af propel |
| --- | --- |

61B

Pitchstyring af propel

3

1

3

1

—

—

—

—

—

| 61C | Propelsynkronisering |
| --- | --- |

61C

Propelsynkronisering

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 61D | Elektronisk styring af propel |
| --- | --- |

61D

Elektronisk styring af propel

2

1

2

1

—

—

—

—

3

| 61E | Isbeskyttelse af propeller |
| --- | --- |

61E

Isbeskyttelse af propeller

3

1

3

1

—

—

—

—

—

| 61F | Vedligeholdelse af propeller |
| --- | --- |

61F

Vedligeholdelse af propeller

3

1

3

1

—

—

—

—

1

f)   Der kan anvendes multimediebaseret uddannelse (Multimedia Based Training, MBT) til at opfylde den teoretiske del af uddannelsen i et klasseværelse eller i et virtuelt kontrolleret miljø med forbehold af accept fra den kompetente myndighed, som godkender uddannelseskurset.

3.2.   Praktisk element

a)   Formål:

Formålet med den praktiske uddannelse er at opnå de krævede kompetencer til sikker udførelse af vedligeholdelse, inspektioner og rutinearbejde i overensstemmelse med vedligeholdelsesmanualen og andre relevante instruktioner og opgaver, der er relevante for den luftfartøjstype, for eksempel fejlsøgning, reparationer, justeringer, udskiftninger, rigning og funktionskontroller. Det omfatter kendskab til anvendelse af al luftfartøjets tekniske litteratur og dokumentation, anvendelse af specialværktøj og testudstyr til fjernelse og udskiftning af typeunikke komponenter og moduler, inklusive enhver vedligeholdelsesaktivitet på vingen.

b)   Indhold:

Mindst 50 % af de afkrydsede felter i tabellen nedenfor, som er relevante for den bestemte luftfartøjstype, skal gennemføres som en del af den praktiske uddannelse.

De afkrydsede opgaver er emner, der er vigtige for den praktiske uddannelse for at sikre, at der fokuseres tilstrækkeligt på betydningen af drift, funktion, installation og sikkerhed ved de vigtigste vedligeholdelsesopgaver, navnlig når dette ikke kan forklares godt nok i den teoretiske uddannelse alene. Listen indeholder de emner, der som minimum skal dækkes i den praktiske uddannelse, men der kan tilføjes andre emner af relevans for den pågældende luftfartøjstype.

De opgaver, der skal udføres, skal være repræsentative for luftfartøjet og systemerne, både med hensyn til kompleksitet og den tekniske viden, der kræves for at udføre opgaven. Forholdsvist enkle opgaver kan forekomme, men andre mere komplekse opgaver skal også udføres for den pågældende luftfartøjstype.

Forkortelser i tabellen: LOC: Placering; FOT: Funktions-/driftstest; SGH: Eftersyn og ground handling; R/I: Fjernelse/installation; MEL: Liste over minimumsudstyr; TS: Fejlsøgning.

| Kapitler | B1/B2 | B1 | B2 |
| --- | --- | --- | --- |
| LOC | FOT | SGH | R/I | MEL | TS | FOT | SGH | R/I | MEL | TS |
| Introduktionsmodul: |
| 5 | Tidsfrister/vedligeholdelseskontroller |

Kapitler

B1/B2

B1

B2

LOC

FOT

SGH

R/I

MEL

TS

FOT

SGH

R/I

MEL

TS

Introduktionsmodul:

5

Tidsfrister/vedligeholdelseskontroller

X/X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 6. | Dimensioner/områder (MTOM osv.) |
| --- | --- |

6.

Dimensioner/områder (MTOM osv.)

X/X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 7. | Løftning og understøtning |
| --- | --- |

7.

Løftning og understøtning

X/X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 8. | Niveauregulering og vejning |
| --- | --- |

8.

Niveauregulering og vejning

X/X

—

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 9. | Trækning og taxiing |
| --- | --- |

9.

Trækning og taxiing

X/X

—

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 10 | Parkering/forankring, opbevaring og returnering til tjeneste |
| --- | --- |

10

Parkering/forankring, opbevaring og returnering til tjeneste

X/X

—

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 11 | Skilte og markeringer |
| --- | --- |

11

Skilte og markeringer

X/X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 12 | Eftersyn |
| --- | --- |

12

Eftersyn

X/X

—

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 20 | Standardrutiner — kun typespecifikke |
| --- | --- |

20

Standardrutiner — kun typespecifikke

X/X

—

X

—

—

—

—

X

—

—

—

Helikoptere:

| 18 | Vibrations- og støjanalyse (bladsporing) |
| --- | --- |

18

Vibrations- og støjanalyse (bladsporing)

X/—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 60 | Standardrutiner rotor — kun typespecifikke |
| --- | --- |

60

Standardrutiner rotor — kun typespecifikke

X/X

—

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 62 | Rotorer |
| --- | --- |

62

Rotorer

X/—

—

X

X

—

X

—

—

—

—

—

| 62A | Rotorer — Overvågning og indikation |
| --- | --- |

62A

Rotorer — Overvågning og indikation

X/X

X

X

X

X

X

—

—

X

—

X

| 63 | Rotordrev |
| --- | --- |

63

Rotordrev

X/—

X

—

—

—

X

—

—

—

—

—

| 63A | Rotordrev — Overvågning og indikation |
| --- | --- |

63A

Rotordrev — Overvågning og indikation

X/X

X

—

X

X

X

—

—

X

—

X

| 64 | Halerotor |
| --- | --- |

64

Halerotor

X/—

—

X

—

—

X

—

—

—

—

—

| 64A | Halerotor — Overvågning og indikation |
| --- | --- |

64A

Halerotor — Overvågning og indikation

X/X

X

—

X

X

X

—

—

X

—

X

| 65 | Halerotordrev |
| --- | --- |

65

Halerotordrev

X/—

X

—

—

—

X

—

—

—

—

—

| 65A | Halerotordrev — Overvågning og indikation |
| --- | --- |

65A

Halerotordrev — Overvågning og indikation

X/X

X

—

X

X

X

—

—

X

—

X

| 66 | Sammenfoldelige rotorblade/pylon |
| --- | --- |

66

Sammenfoldelige rotorblade/pylon

X/—

X

X

—

—

X

—

—

—

—

—

| 67 | Rotorstyreflader |
| --- | --- |

67

Rotorstyreflader

X/—

X

X

—

X

X

—

—

—

—

—

| 53 | Luftfartøjsskrogets struktur (helikopter)

  Bemærk: omhandlet under flyskrogskonstruktioner |
| --- | --- |

53

Luftfartøjsskrogets struktur (helikopter)

Bemærk: omhandlet under flyskrogskonstruktioner

| 25 | Nødflotationssystem |
| --- | --- |

25

Nødflotationssystem

X/X

X

X

X

X

X

X

X

—

—

—

Flyskrogskonstruktioner:

| 51 | Standardrutiner og -strukturer (klassifikation, vurdering og reparation af skader) |
| --- | --- |

51

Standardrutiner og -strukturer (klassifikation, vurdering og reparation af skader)

| 53 | Skrog |
| --- | --- |

53

Skrog

X/—

—

—

—

—

X

—

—

—

—

—

| 54 | Motorceller/pyloner |
| --- | --- |

54

Motorceller/pyloner

X/—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 55 | Stabilisatorer |
| --- | --- |

55

Stabilisatorer

X/—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 56 | Vinduer |
| --- | --- |

56

Vinduer

X/—

—

—

—

—

X

—

—

—

—

—

| 57 | Vinger |
| --- | --- |

57

Vinger

X/—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 27A | Styreflader |
| --- | --- |

27A

Styreflader

X/—

—

—

—

—

X

—

—

—

—

—

| 52 | Døre |
| --- | --- |

52

Døre

X/X

X

X

—

—

—

—

X

—

—

—

Flyskrogssystemer:

| 21 | Klimaanlæg |
| --- | --- |

21

Klimaanlæg

X/X

X

X

—

X

X

X

X

—

X

X

| 21A | Luftforsyning |
| --- | --- |

21A

Luftforsyning

X/X

X

—

—

—

—

X

—

—

—

—

| 21B | Tryk |
| --- | --- |

21B

Tryk

X/X

X

—

—

X

X

X

—

—

X

X

| 21C | Sikkerhed og advarselsenheder |
| --- | --- |

21C

Sikkerhed og advarselsenheder

X/X

—

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 22 | Automatiske flyvesystemer |
| --- | --- |

22

Automatiske flyvesystemer

X/X

—

—

—

X

—

X

X

X

X

X

| 23 | Kommunikation |
| --- | --- |

23

Kommunikation

X/X

—

X

—

X

—

X

X

X

X

X

| 24 | Elektrisk strøm |
| --- | --- |

24

Elektrisk strøm

X/X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 25 | Udstyr og indretning |
| --- | --- |

25

Udstyr og indretning

X/X

X

X

X

—

—

X

X

X

—

—

| 25A | Elektronisk udstyr, herunder nødudstyr |
| --- | --- |

25A

Elektronisk udstyr, herunder nødudstyr

X/X

X

X

X

—

—

X

X

X

—

—

| 26 | Brandbeskyttelse |
| --- | --- |

26

Brandbeskyttelse

X/X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 27 | Flyvestyringsenheder |
| --- | --- |

27

Flyvestyringsenheder

X/X

X

X

X

X

X

X

—

—

—

—

| 27A | Systembetjening: Elektrisk/elektronisk flyvestyring |
| --- | --- |

27A

Systembetjening: Elektrisk/elektronisk flyvestyring

X/X

X

X

X

X

—

X

—

X

—

X

| 28 | Brændstofsystemer |
| --- | --- |

28

Brændstofsystemer

X/X

X

X

X

X

X

X

X

—

X

—

| 28A | Brændstofsystemer — Overvågning og indikation |
| --- | --- |

28A

Brændstofsystemer — Overvågning og indikation

X/X

X

—

—

—

—

X

—

X

—

X

| 29 | Hydraulisk kraft |
| --- | --- |

29

Hydraulisk kraft

X/X

X

X

X

X

X

X

X

—

X

—

| 29A | Hydraulisk kraft — Overvågning og indikation |
| --- | --- |

29A

Hydraulisk kraft — Overvågning og indikation

X/X

X

—

X

X

X

X

—

X

X

X

| 30 | Beskyttelse mod is og regn |
| --- | --- |

30

Beskyttelse mod is og regn

X/X

X

X

—

X

X

X

X

—

X

X

| 31 | Indikations-/registreringssystemer |
| --- | --- |

31

Indikations-/registreringssystemer

X/X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 31A | Instrumentsystemer |
| --- | --- |

31A

Instrumentsystemer

X/X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 32 | Landingsstel |
| --- | --- |

32

Landingsstel

X/X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

—

| 32A | Landingsstel — Overvågning og indikation |
| --- | --- |

32A

Landingsstel — Overvågning og indikation

X/X

X

—

X

X

X

X

—

X

X

X

| 33 | Belysning |
| --- | --- |

33

Belysning

X/X

X

X

—

X

—

X

X

X

X

—

| 34 | Navigation |
| --- | --- |

34

Navigation

X/X

—

X

—

X

—

X

X

X

X

X

| 35 | Ilt |
| --- | --- |

35

Ilt

X/—

X

X

X

—

—

X

X

—

—

—

| 36 | Pneumatik |
| --- | --- |

36

Pneumatik

X/—

X

—

X

X

X

X

—

X

X

X

| 36A | Pneumatik — Overvågning og indikation |
| --- | --- |

36A

Pneumatik — Overvågning og indikation

X/X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 37 | Vakuum |
| --- | --- |

37

Vakuum

X/—

X

—

X

X

X

—

—

—

—

—

| 38 | Vand/spildevand |
| --- | --- |

38

Vand/spildevand

X/—

X

X

—

—

—

X

X

—

—

—

| 41 | Vandballast |
| --- | --- |

41

Vandballast

X/—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 42 | Integrerede flyelektroniske modulsystemer |
| --- | --- |

42

Integrerede flyelektroniske modulsystemer

X/X

—

—

—

—

—

X

X

X

X

X

| 44 | Kabinesystemer |
| --- | --- |

44

Kabinesystemer

X/X

—

—

—

—

—

X

X

X

X

X

| 45 | Vedligeholdelsessystemer om bord (eller omfattet af 31) |
| --- | --- |

45

Vedligeholdelsessystemer om bord (eller omfattet af 31)

X/X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 46 | Informationssystemer |
| --- | --- |

46

Informationssystemer

X/X

—

—

—

—

—

X

—

X

X

X

| 50 | Last- og tilbehørsrum |
| --- | --- |

50

Last- og tilbehørsrum

X/X

—

X

—

—

—

—

—

—

—

—

Turbine-/stempelmotormodul:

| 70 | Standardrutiner — Motorer — kun typespecifikke |
| --- | --- |

70

Standardrutiner — Motorer — kun typespecifikke

—

—

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 70A | Konstruktionsmæssigt arrangement og drift (installationsindgang, kompressorer, forbrændingsafsnit, turbineafsnit, lejer og forseglinger, smøresystemer) |
| --- | --- |

70A

Konstruktionsmæssigt arrangement og drift (installationsindgang, kompressorer, forbrændingsafsnit, turbineafsnit, lejer og forseglinger, smøresystemer)

X/X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Turbinemotorer:

| 70B | Motorydelse |
| --- | --- |

70B

Motorydelse

—

—

—

—

—

X

—

—

—

—

—

| 71 | Motorsystem |
| --- | --- |

71

Motorsystem

X/—

X

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 72 | Motortubine/turboprop/afskærmet rotor/ikke-afskærmet rotor |
| --- | --- |

72

Motortubine/turboprop/afskærmet rotor/ikke-afskærmet rotor

X/—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 73 | Motorbrændstof og -kontrol |
| --- | --- |

73

Motorbrændstof og -kontrol

X/X

X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 73A | FADEC-systemer |
| --- | --- |

73A

FADEC-systemer

X/X

X

—

X

X

X

X

—

X

X

X

| 74 | Tænding |
| --- | --- |

74

Tænding

X/X

X

—

—

—

—

X

—

—

—

—

| 75 | Luft |
| --- | --- |

75

Luft

X/—

—

—

X

—

X

—

—

—

—

—

| 76 | Motormanøvreorganer |
| --- | --- |

76

Motormanøvreorganer

X/—

X

—

—

—

X

—

—

—

—

—

| 77 | Motorindikation |
| --- | --- |

77

Motorindikation

X/X

X

—

—

X

X

X

—

—

X

X

| 78 | Udstødning |
| --- | --- |

78

Udstødning

X/—

X

—

—

X

—

—

—

—

—

—

| 79 | Olie |
| --- | --- |

79

Olie

X/—

—

X

X

—

—

—

—

—

—

—

| 80 | Start |
| --- | --- |

80

Start

X/—

X

—

—

X

X

—

—

—

—

—

| 82 | Vandindsprøjtning |
| --- | --- |

82

Vandindsprøjtning

X/—

X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 83 | Gearkasser for tilbehør |
| --- | --- |

83

Gearkasser for tilbehør

X/—

—

X

—

—

—

—

—

—

—

—

| 84 | Fremdriftsforøgelse |
| --- | --- |

84

Fremdriftsforøgelse

X/—

X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Hjælpemotoranordninger (APU):

| 49 | Hjælpemotoranordninger (APU) |
| --- | --- |

49

Hjælpemotoranordninger (APU)

X/—

X

X

—

—

X

—

—

—

—

—

Stempelmotorer:

| 70 | Standardrutiner — Motorer — kun typespecifikke |
| --- | --- |

70

Standardrutiner — Motorer — kun typespecifikke

—

—

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 70A | Konstruktionsmæssigt arrangement og drift (installationsindgang, kompressorer, forbrændingsafsnit, turbineafsnit, lejer og forseglinger, smøresystemer) |
| --- | --- |

70A

Konstruktionsmæssigt arrangement og drift (installationsindgang, kompressorer, forbrændingsafsnit, turbineafsnit, lejer og forseglinger, smøresystemer)

X/X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 70B | Motorydelse |
| --- | --- |

70B

Motorydelse

—

—

—

—

—

X

—

—

—

—

—

| 71 | Motorsystem |
| --- | --- |

71

Motorsystem

X/—

X

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 73 | Motorbrændstof og -kontrol |
| --- | --- |

73

Motorbrændstof og -kontrol

X/X

X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 73A | FADEC-systemer |
| --- | --- |

73A

FADEC-systemer

X/X

X

—

X

X

X

X

X

X

X

X

| 74 | Tænding |
| --- | --- |

74

Tænding

X/X

X

—

—

—

—

X

—

—

—

—

| 76 | Motormanøvreorganer |
| --- | --- |

76

Motormanøvreorganer

X/—

X

—

—

—

X

—

—

—

—

—

| 77 | Motorindikation |
| --- | --- |

77

Motorindikation

X/X

X

—

—

X

X

X

—

—

X

X

| 78 | Udstødning |
| --- | --- |

78

Udstødning

X/—

X

—

—

X

X

—

—

—

—

—

| 79 | Olie |
| --- | --- |

79

Olie

X/—

—

X

X

—

—

—

—

—

—

—

| 80 | Start |
| --- | --- |

80

Start

X/—

X

—

—

X

X

—

—

—

—

—

| 81 | Turbiner |
| --- | --- |

81

Turbiner

X/—

X

X

X

—

X

—

—

—

—

—

| 82 | Vandindsprøjtning |
| --- | --- |

82

Vandindsprøjtning

X/—

X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 83 | Gearkasser for tilbehør |
| --- | --- |

83

Gearkasser for tilbehør

X/—

—

X

X

—

—

—

—

—

—

—

| 84 | Fremdriftsforøgelse |
| --- | --- |

84

Fremdriftsforøgelse

X/—

X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Propeller:

| 60A | Standardrutiner — Propel |
| --- | --- |

60A

Standardrutiner — Propel

—

—

—

X

—

—

—

—

—

—

—

| 61 | Propeller/fremdrift |
| --- | --- |

61

Propeller/fremdrift

X/X

X

X

—

X

X

—

—

—

—

—

| 61A | Propelkonstruktion |
| --- | --- |

61A

Propelkonstruktion

X/X

—

X

—

—

—

—

—

—

—

—

| 61B | Pitchstyring af propel |
| --- | --- |

61B

Pitchstyring af propel

X/—

X

—

X

X

X

—

—

—

—

—

| 61C | Propelsynkronisering |
| --- | --- |

61C

Propelsynkronisering

X/—

X

—

—

—

X

—

—

—

X

—

| 61D | Elektronisk styring af propel |
| --- | --- |

61D

Elektronisk styring af propel

X/X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 61E | Isbeskyttelse af propeller |
| --- | --- |

61E

Isbeskyttelse af propeller

X/—

X

—

X

X

X

—

—

—

—

—

| 61F | Vedligeholdelse af propeller |
| --- | --- |

61F

Vedligeholdelse af propeller

X/X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

4.   Prøve– og vurderingsstandard for typeuddannelsen

4.1.   Den teoretiske del af prøvestandarden

Når den teoretiske del af luftfartøjstypeuddannelsen er gennemført, skal der gennemføres en skriftlig prøve, som skal opfylde følgende betingelser:

| a) | Prøven skal være udformet som multiple choice. Hvert multiple choice-spørgsmål skal have mindst 3 forskellige svar, hvoraf kun det ene må være korrekt. Den samlede tid er baseret på det samlede antal spørgsmål, og tid til besvarelsen er baseret på et nominelt gennemsnit på 90 sekunder pr. spørgsmål. |
| --- | --- |

a)

Prøven skal være udformet som multiple choice. Hvert multiple choice-spørgsmål skal have mindst 3 forskellige svar, hvoraf kun det ene må være korrekt. Den samlede tid er baseret på det samlede antal spørgsmål, og tid til besvarelsen er baseret på et nominelt gennemsnit på 90 sekunder pr. spørgsmål.

| b) | De forkerte svarmuligheder skal virke lige så troværdige for alle, der ikke har kendskab til emnet. Alle svarmuligheder skal have en klar forbindelse med spørgsmålet og tilsvarende ordvalg, grammatisk opbygning og længde. |
| --- | --- |

b)

De forkerte svarmuligheder skal virke lige så troværdige for alle, der ikke har kendskab til emnet. Alle svarmuligheder skal have en klar forbindelse med spørgsmålet og tilsvarende ordvalg, grammatisk opbygning og længde.

| c) | I talspørgsmål skal de forkerte svarmuligheder svare til procedurefejl, såsom brug af forkerte fortegn (+ og –) eller forkerte enhedskonverteringer. Tallene må ikke blot være tilfældige. |
| --- | --- |

c)

I talspørgsmål skal de forkerte svarmuligheder svare til procedurefejl, såsom brug af forkerte fortegn (+ og –) eller forkerte enhedskonverteringer. Tallene må ikke blot være tilfældige.

| d) | Prøveniveauet for hvert enkelt kapitel (3) skal være det, der er defineret i punkt 2 »Luftfartøjstypeuddannelsesniveauer«. Det er imidlertid acceptabelt at bruge et begrænset antal spørgsmål fra et lavere niveau. |
| --- | --- |

d)

Prøveniveauet for hvert enkelt kapitel (3) skal være det, der er defineret i punkt 2 »Luftfartøjstypeuddannelsesniveauer«. Det er imidlertid acceptabelt at bruge et begrænset antal spørgsmål fra et lavere niveau.

| e) | Prøven skal foregå uden hjælpemidler. Referencemateriale er ikke tilladt. Dette gælder dog ikke ved prøvning af evnen hos B1- eller B2-kandidater til at fortolke tekniske dokumenter. |
| --- | --- |

e)

Prøven skal foregå uden hjælpemidler. Referencemateriale er ikke tilladt. Dette gælder dog ikke ved prøvning af evnen hos B1- eller B2-kandidater til at fortolke tekniske dokumenter.

| f) | Der skal mindst være 1 spørgsmål pr. undervisningstime. Antallet af spørgsmål for hvert kapitel og niveau skal være i overensstemmelse med:






  — | de effektive uddannelsestimer, der er brugt til undervisning i det kapitel og på det niveau |
| --- | --- | --- |

f)

Der skal mindst være 1 spørgsmål pr. undervisningstime. Antallet af spørgsmål for hvert kapitel og niveau skal være i overensstemmelse med:

—

de effektive uddannelsestimer, der er brugt til undervisning i det kapitel og på det niveau

| — | de uddannelsesmålsætninger, der er identificeret i analysen af uddannelsesbehov. |
| --- | --- |

—

de uddannelsesmålsætninger, der er identificeret i analysen af uddannelsesbehov.

Medlemsstatens kompetente myndighed skal vurdere antallet af spørgsmål og deres sværhedsgrad ved godkendelsen af kurset.

| g) | Prøven er bestået, når 75 % af den er korrekt. Når typeuddannelsesprøven er opdelt i flere prøver, skal 75 % af hver enkelt prøve være korrekt. For at det er muligt at nå op på 75 %, skal antallet af spørgsmål i prøven kunne deles med 4. |
| --- | --- |

g)

Prøven er bestået, når 75 % af den er korrekt. Når typeuddannelsesprøven er opdelt i flere prøver, skal 75 % af hver enkelt prøve være korrekt. For at det er muligt at nå op på 75 %, skal antallet af spørgsmål i prøven kunne deles med 4.

| h) | Strafpoint må ikke benyttes (minuspoint for forkerte svar). |
| --- | --- |

h)

Strafpoint må ikke benyttes (minuspoint for forkerte svar).

| i) | Prøver i slutningen af modulet kan ikke anvendes som del af den endelige prøve, medmindre antallet af spørgsmål og deres sværhedsgrad er som krævet. |
| --- | --- |

i)

Prøver i slutningen af modulet kan ikke anvendes som del af den endelige prøve, medmindre antallet af spørgsmål og deres sværhedsgrad er som krævet.

4.2.   Vurderingsstandard for det praktiske element

Når den praktiske del af luftfartøjstypeuddannelsen er gennemført, skal der gennemføres en vurdering, som skal opfylde følgende betingelser:

| a) | Vurderingen skal udføres af behørigt kvalificerede, udpegede bedømmere. |
| --- | --- |

a)

Vurderingen skal udføres af behørigt kvalificerede, udpegede bedømmere.

| b) | Vurderingen skal evaluere elevens viden og færdigheder. |
| --- | --- |

b)

Vurderingen skal evaluere elevens viden og færdigheder.

5.   Typeprøvestandard

Typeprøven skal afholdes af uddannelsesorganisationer, som er behørigt godkendt efter del-147, eller af den kompetente myndighed.

Prøven skal være mundtlig, skriftlig, baseret på en praktisk bedømmelse eller en kombination af disse, og den skal opfylde følgende krav:

| a) | Spørgsmål til en mundtlig prøve skal være åbne. |
| --- | --- |

a)

Spørgsmål til en mundtlig prøve skal være åbne.

| b) | Spørgsmål til en skriftlig prøve skal enten være skriftlige eller udformet som multiple choice-spørgsmål. |
| --- | --- |

b)

Spørgsmål til en skriftlig prøve skal enten være skriftlige eller udformet som multiple choice-spørgsmål.

| c) | En praktisk bedømmelse skal fastslå en persons kompetence til at udføre en opgave. |
| --- | --- |

c)

En praktisk bedømmelse skal fastslå en persons kompetence til at udføre en opgave.

| d) | Prøverne skal være fra et udvalg af kapitler (4) fra punkt 3 i typeuddannelsens/prøvens pensum på det angivne niveau. |
| --- | --- |

d)

Prøverne skal være fra et udvalg af kapitler (4) fra punkt 3 i typeuddannelsens/prøvens pensum på det angivne niveau.

| e) | De forkerte svarmuligheder skal virke lige så troværdige for alle, der ikke har kendskab til emnet. Alle svarmuligheder skal have en klar forbindelse med spørgsmålet og tilsvarende ordvalg, grammatisk opbygning og længde. |
| --- | --- |

e)

De forkerte svarmuligheder skal virke lige så troværdige for alle, der ikke har kendskab til emnet. Alle svarmuligheder skal have en klar forbindelse med spørgsmålet og tilsvarende ordvalg, grammatisk opbygning og længde.

| f) | I talspørgsmål skal de forkerte svarmuligheder svare til procedurefejl, såsom forkerte fortegn eller forkerte enhedskonverteringer: Tallene må ikke blot være tilfældige. |
| --- | --- |

f)

I talspørgsmål skal de forkerte svarmuligheder svare til procedurefejl, såsom forkerte fortegn eller forkerte enhedskonverteringer: Tallene må ikke blot være tilfældige.

| g) | Prøverne skal sikre, at følgende målsætninger er opfyldt:






  1. | Kandidaten kan på overbevisende måde diskutere luftfartøjet og dets systemer. |
| --- | --- | --- |

g)

Prøverne skal sikre, at følgende målsætninger er opfyldt:

1.

Kandidaten kan på overbevisende måde diskutere luftfartøjet og dets systemer.

| 2. | Sikker udførelse af vedligeholdelse, inspektioner og rutinearbejde i overensstemmelse med vedligeholdelsesmanualen og andre instruktioner og opgaver, der er relevante for denne luftfartøjstype, for eksempel fejlsøgning, reparationer, justeringer, udskiftninger, rigning og funktionskontroller som f.eks. motoropvarmning, hvis det er nødvendigt. |
| --- | --- |

2.

Sikker udførelse af vedligeholdelse, inspektioner og rutinearbejde i overensstemmelse med vedligeholdelsesmanualen og andre instruktioner og opgaver, der er relevante for denne luftfartøjstype, for eksempel fejlsøgning, reparationer, justeringer, udskiftninger, rigning og funktionskontroller som f.eks. motoropvarmning, hvis det er nødvendigt.

| 3. | Korrekt anvendelse af al luftfartøjets tekniske litteratur og dokumentation. |
| --- | --- |

3.

Korrekt anvendelse af al luftfartøjets tekniske litteratur og dokumentation.

| 4. | Korrekt anvendelse af specialværktøj og testudstyr, udførelse af fjernelse og udskiftning af typeunikke komponenter og moduler, inklusive enhver vedligeholdelsesaktivitet på vingen. |
| --- | --- |

4.

Korrekt anvendelse af specialværktøj og testudstyr, udførelse af fjernelse og udskiftning af typeunikke komponenter og moduler, inklusive enhver vedligeholdelsesaktivitet på vingen.

| h) | Følgende betingelser gælder for prøven:






  1. | Det maksimale antal konsekutive forsøg er tre. Der tillades yderligere sæt à tre forsøg med et års mellemrum mellem hvert sæt forsøg. Der skal forløbe 30 dage efter første rejicering i et sæt på tre forsøg og yderligere 60 dage efter anden rejicering.
  Ansøgeren bekræfter skriftligt over for vedligeholdelsesuddannelsesorganisationen eller den kompetente myndighed, hos hvem der ansøges om tilladelse til at indstille sig til en prøve, antallet af og datoerne for forsøg i løbet af det seneste år, og hos hvilken organisation eller kompetent myndighed disse forsøg fandt sted. Vedligeholdelsesuddannelsesorganisationen eller den kompetente myndighed er ansvarlig for at kontrollere antallet af forsøg inden for de tilladte tidsrum. |
| --- | --- | --- |

h)

Følgende betingelser gælder for prøven:

1.

Det maksimale antal konsekutive forsøg er tre. Der tillades yderligere sæt à tre forsøg med et års mellemrum mellem hvert sæt forsøg. Der skal forløbe 30 dage efter første rejicering i et sæt på tre forsøg og yderligere 60 dage efter anden rejicering.

Ansøgeren bekræfter skriftligt over for vedligeholdelsesuddannelsesorganisationen eller den kompetente myndighed, hos hvem der ansøges om tilladelse til at indstille sig til en prøve, antallet af og datoerne for forsøg i løbet af det seneste år, og hos hvilken organisation eller kompetent myndighed disse forsøg fandt sted. Vedligeholdelsesuddannelsesorganisationen eller den kompetente myndighed er ansvarlig for at kontrollere antallet af forsøg inden for de tilladte tidsrum.

| 2. | Typeprøven skal være bestået, og den krævede praktiske erfaring skal være erhvervet inden for de seneste tre år forud for ansøgningen om påtegning om typeklassificering på luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet. |
| --- | --- |

2.

Typeprøven skal være bestået, og den krævede praktiske erfaring skal være erhvervet inden for de seneste tre år forud for ansøgningen om påtegning om typeklassificering på luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet.

| 3. | Typeprøven skal være gennemført med mindst én eksaminator til stede. Eksaminator(erne) må ikke have medvirket ved ansøgerens uddannelse. |
| --- | --- |

3.

Typeprøven skal være gennemført med mindst én eksaminator til stede. Eksaminator(erne) må ikke have medvirket ved ansøgerens uddannelse.

| i) | Eksaminator(erne) skal udarbejde en skriftlig og underskrevet rapport med en redegørelse for, hvorfor eksaminanden er bestået eller ikke bestået. |
| --- | --- |

i)

Eksaminator(erne) skal udarbejde en skriftlig og underskrevet rapport med en redegørelse for, hvorfor eksaminanden er bestået eller ikke bestået.

6.   Oplæring på arbejdspladsen

Oplæring på arbejdspladsen skal godkendes af den kompetente myndighed, der har udstedt certifikatet.

Den skal udføres hos og under kontrol af en vedligeholdelsesorganisation, der er behørigt godkendt til vedligeholdelse af den pågældende luftfartøjstype, og den skal bedømmes af behørigt kvalificerede, udpegede bedømmere.

Den skal være påbegyndt og fuldført inden for tre år forud for ansøgningen om en typerettighedspåtegning.

a)   Formål:

Formålet med oplæring på arbejdspladsen er at opnå den kompetence og erfaring, der kræves for at udføre sikker vedligeholdelse.

b)   Indhold:

Oplæring på arbejdspladsen omfatter et udsnit af opgaver, der kan godkendes af den kompetente myndighed. De opgaver, der udføres i forbindelse med oplæring på arbejdspladsen, skal være repræsentative for luftfartøjet og systemerne både med hensyn til kompleksitet og den tekniske viden, der kræves for at udføre opgaven. Forholdsvist enkle opgaver kan forekomme, men andre mere komplekse vedligeholdelsesopgaver skal også udføres for den pågældende luftfartøjstype.

Den studerende og en udpeget supervisor skal kvittere for gennemførelsen af hver enkelt opgave. De anførte opgaver skal henvise til en faktisk arbejdsseddel osv.

Den endelige bedømmelse af den gennemførte oplæring på arbejdspladsen er obligatorisk og skal udføres af en behørigt kvalificeret udpeget bedømmer.

Følgende oplysninger skal fremgå af arbejdssedler/logbøger for oplæringen på arbejdspladsen:

| 1. | Elevens navn |
| --- | --- |

1.

Elevens navn

| 2. | Fødselsdato |
| --- | --- |

2.

Fødselsdato

| 3. | Godkendt vedligeholdelsesorganisation |
| --- | --- |

3.

Godkendt vedligeholdelsesorganisation

| 4. | Sted |
| --- | --- |

4.

Sted

| 5. | Navn på supervisor(er) og bedømmer (herunder eventuelt certifikatnummer) |
| --- | --- |

5.

Navn på supervisor(er) og bedømmer (herunder eventuelt certifikatnummer)

| 6. | Dato for gennemførelse af opgaven |
| --- | --- |

6.

Dato for gennemførelse af opgaven

| 7. | Beskrivelse af opgaven og arbejdsseddel/arbejdsordre/log osv. |
| --- | --- |

7.

Beskrivelse af opgaven og arbejdsseddel/arbejdsordre/log osv.

| 8. | Luftfartøjstype og luftfartøjsregistrering |
| --- | --- |

8.

Luftfartøjstype og luftfartøjsregistrering

| 9. | Den luftfartøjsrettighed, der ansøges om. |
| --- | --- |

9.

Den luftfartøjsrettighed, der ansøges om.

For at lette den kompetente myndigheds kontrol skal dokumentationen for oplæringen på arbejdspladsen omfatte i) detaljerede arbejdssedler/detaljeret logbog og ii) en rapport, som viser, hvordan oplæringen på arbejdspladsen opfylder kravene i denne del.

Tillæg IV

Krav til erfaring for forlængelse af et del-66-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat

Tabellen nedenfor viser kravene til erfaring med henblik på tilføjelse af en ny kategori eller underkategori til et eksisterende del-66-certifikat.

Det skal være praktisk vedligeholdelseserfaring på luftfartøjer i drift i den underkategori, der er relevant for ansøgningen.

Kravet til erfaring mindskes med 50 %, hvis ansøgeren har gennemført et godkendt del-147-kursus, der er relevant for denne underkategori.

| Til
  Fra | A1 | A2 | A3 | A4 | B1.1 | B1.2 | B1.3 | B1.4 | B2 | B3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A1 | — | 6 måneder | 6 måneder | 6 måneder | 2 år | 6 måneder | 2 år | 1 år | 2 år | 6 måneder |
| A2 | 6 måneder | — | 6 måneder | 6 måneder | 2 år | 6 måneder | 2 år | 1 år | 2 år | 6 måneder |
| A3 | 6 måneder | 6 måneder | — | 6 måneder | 2 år | 1 år | 2 år | 6 måneder | 2 år | 1 år |
| A4 | 6 måneder | 6 måneder | 6 måneder | — | 2 år | 1 år | 2 år | 6 måneder | 2 år | 1 år |
| B1.1 | Ingen | 6 måneder | 6 måneder | 6 måneder | — | 6 måneder | 6 måneder | 6 måneder | 1 år | 6 måneder |
| B1.2 | 6 måneder | Ingen | 6 måneder | 6 måneder | 2 år | — | 2 år | 6 måneder | 2 år | Ingen |
| B1.3 | 6 måneder | 6 måneder | Ingen | 6 måneder | 6 måneder | 6 måneder | — | 6 måneder | 1 år | 6 måneder |
| B1.4 | 6 måneder | 6 måneder | 6 måneder | Ingen | 2 år | 6 måneder | 2 år | — | 2 år | 6 måneder |
| B2 | 6 måneder | 6 måneder | 6 måneder | 6 måneder | 1 år | 1 år | 1 år | 1 år | — | 1 år |
| B3 | 6 måneder | Ingen | 6 måneder | 6 måneder | 2 år | 6 måneder | 2 år | 1 år | 2 år | — |

Til

Fra

A1

A2

A3

A4

B1.1

B1.2

B1.3

B1.4

B2

B3

A1

—

6 måneder

6 måneder

6 måneder

2 år

6 måneder

2 år

1 år

2 år

6 måneder

A2

6 måneder

—

6 måneder

6 måneder

2 år

6 måneder

2 år

1 år

2 år

6 måneder

A3

6 måneder

6 måneder

—

6 måneder

2 år

1 år

2 år

6 måneder

2 år

1 år

A4

6 måneder

6 måneder

6 måneder

—

2 år

1 år

2 år

6 måneder

2 år

1 år

B1.1

Ingen

6 måneder

6 måneder

6 måneder

—

6 måneder

6 måneder

6 måneder

1 år

6 måneder

B1.2

6 måneder

Ingen

6 måneder

6 måneder

2 år

—

2 år

6 måneder

2 år

Ingen

B1.3

6 måneder

6 måneder

Ingen

6 måneder

6 måneder

6 måneder

—

6 måneder

1 år

6 måneder

B1.4

6 måneder

6 måneder

6 måneder

Ingen

2 år

6 måneder

2 år

—

2 år

6 måneder

B2

6 måneder

6 måneder

6 måneder

6 måneder

1 år

1 år

1 år

1 år

—

1 år

B3

6 måneder

Ingen

6 måneder

6 måneder

2 år

6 måneder

2 år

1 år

2 år

—

Tillæg V

Ansøgningsformular — EASA–formular 19

| 1. | Dette tillæg indeholder et eksempel på den ansøgningsformular, der benyttes til at ansøge om luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet som omhandlet i bilag III (del-66). |
| --- | --- |

1.

Dette tillæg indeholder et eksempel på den ansøgningsformular, der benyttes til at ansøge om luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet som omhandlet i bilag III (del-66).

| 2. | Medlemsstatens kompetente myndighed kan alene ændre EASA-formular 19, så den indeholder yderligere informationer, der er nødvendige i tilfælde, hvor nationale krav tillader eller kræver, at luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet, der er udstedt i henhold til bilag III (del-66), skal anvendes ud over kravet i bilag I (del-M) og bilag II (del-145). |
| --- | --- |

2.

Medlemsstatens kompetente myndighed kan alene ændre EASA-formular 19, så den indeholder yderligere informationer, der er nødvendige i tilfælde, hvor nationale krav tillader eller kræver, at luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet, der er udstedt i henhold til bilag III (del-66), skal anvendes ud over kravet i bilag I (del-M) og bilag II (del-145).

Image

Image

Tillæg VI

Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat som omhandlet i bilag II (del-66) — EASA-formular 26

| 1. | På de følgende sider findes et eksempel på et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat som omhandlet i bilag III (del-66). |
| --- | --- |

1.

På de følgende sider findes et eksempel på et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat som omhandlet i bilag III (del-66).

| 2. | Dokumentet skal udskrives i det standardformat, der er vist her, men kan formindskes af hensyn til elektronisk behandling, hvis det er nødvendigt. Hvis dokumentet formindskes, skal det sikres, at der er tilstrækkelig plads til rådighed på de steder, hvor der kræves officielle stempler. Elektroniske dokumenter behøver ikke have alle boksene med, hvis de ikke skal markeres, når bare dokumentet tydeligt kan identificeres som et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, der er udstedt i henholdt til bilag III (del-66). |
| --- | --- |

2.

Dokumentet skal udskrives i det standardformat, der er vist her, men kan formindskes af hensyn til elektronisk behandling, hvis det er nødvendigt. Hvis dokumentet formindskes, skal det sikres, at der er tilstrækkelig plads til rådighed på de steder, hvor der kræves officielle stempler. Elektroniske dokumenter behøver ikke have alle boksene med, hvis de ikke skal markeres, når bare dokumentet tydeligt kan identificeres som et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, der er udstedt i henholdt til bilag III (del-66).

| 3. | Dokumentet kan være på engelsk eller på den pågældende medlemsstats officielle sprog, men hvis medlemsstatens officielle sprog benyttes, skal der vedhæftes en ekstra kopi på engelsk, hvis certifikatindehaveren arbejder uden for medlemsstaten, for at sikre forståelsen til fordel for begge parter. |
| --- | --- |

3.

Dokumentet kan være på engelsk eller på den pågældende medlemsstats officielle sprog, men hvis medlemsstatens officielle sprog benyttes, skal der vedhæftes en ekstra kopi på engelsk, hvis certifikatindehaveren arbejder uden for medlemsstaten, for at sikre forståelsen til fordel for begge parter.

| 4. | Hver certifikatindehaver skal have et unikt certifikatnummer bestående af et nationalt kendetegn og en alfanumerisk designator. |
| --- | --- |

4.

Hver certifikatindehaver skal have et unikt certifikatnummer bestående af et nationalt kendetegn og en alfanumerisk designator.

| 5. | Siderne i dokumentet kan være i vilkårlig rækkefølge og behøver ikke inddelingslinjer, hvis oplysningerne i dette er placeret således, at hver sides opsætning tydeligt ligner formatet for det eksempel på luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet, der er vist i dette bilag. |
| --- | --- |

5.

Siderne i dokumentet kan være i vilkårlig rækkefølge og behøver ikke inddelingslinjer, hvis oplysningerne i dette er placeret således, at hver sides opsætning tydeligt ligner formatet for det eksempel på luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet, der er vist i dette bilag.

| 6. | Dokumentet kan udarbejdes af: i) medlemsstatens kompetente myndighed eller ii) af enhver vedligeholdelsesorganisation, der er godkendt i henhold til bilag II (del-145), med den kompetente medlemsstats samtykke og efter en procedure, der er opstillet som led i vedligeholdelsesorganisationens redegørelse, jf. 145.A.70 i bilag II (del-145), men dokumentet udstedes under alle omstændigheder af medlemsstatens kompetente myndighed. |
| --- | --- |

6.

Dokumentet kan udarbejdes af: i) medlemsstatens kompetente myndighed eller ii) af enhver vedligeholdelsesorganisation, der er godkendt i henhold til bilag II (del-145), med den kompetente medlemsstats samtykke og efter en procedure, der er opstillet som led i vedligeholdelsesorganisationens redegørelse, jf. 145.A.70 i bilag II (del-145), men dokumentet udstedes under alle omstændigheder af medlemsstatens kompetente myndighed.

| 7. | Udarbejdelse af ændringer til et eksisterende luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat kan udføres af: i) medlemsstatens kompetente myndighed eller ii) af enhver vedligeholdelsesorganisation, der er godkendt i henhold til bilag II (del-145), med den kompetente medlemsstats samtykke og efter en procedure, der er opstillet som led i vedligeholdelsesorganisationens redegørelse, jf. 145.A.70 i bilag II (del-145), men dokumentet ændres under alle omstændigheder af medlemsstatens kompetente myndighed. |
| --- | --- |

7.

Udarbejdelse af ændringer til et eksisterende luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat kan udføres af: i) medlemsstatens kompetente myndighed eller ii) af enhver vedligeholdelsesorganisation, der er godkendt i henhold til bilag II (del-145), med den kompetente medlemsstats samtykke og efter en procedure, der er opstillet som led i vedligeholdelsesorganisationens redegørelse, jf. 145.A.70 i bilag II (del-145), men dokumentet ændres under alle omstændigheder af medlemsstatens kompetente myndighed.

| 8. | Når luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet er udstedt, har den person, til hvem certifikatet er udstedt, pligt til at opbevare det i god stand og er ansvarlig for at sikre, at der ikke indføjes uautoriserede registreringer i certifikatet. |
| --- | --- |

8.

Når luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet er udstedt, har den person, til hvem certifikatet er udstedt, pligt til at opbevare det i god stand og er ansvarlig for at sikre, at der ikke indføjes uautoriserede registreringer i certifikatet.

| 9. | Overtrædelse af punkt 8 kan gøre dokumentet ugyldigt og kan medføre, at indehaveren dels ikke får tilladelse til at indehave en certificeringsrettighed, dels at den pågældende person kan retsforfølges i henhold til national ret. |
| --- | --- |

9.

Overtrædelse af punkt 8 kan gøre dokumentet ugyldigt og kan medføre, at indehaveren dels ikke får tilladelse til at indehave en certificeringsrettighed, dels at den pågældende person kan retsforfølges i henhold til national ret.

| 10. | Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet, som udstedes i henhold til bilag III (del-66), er anerkendt i alle medlemsstater, og det er ikke nødvendigt at udskifte dokumentet i tilfælde af arbejde i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

10.

Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet, som udstedes i henhold til bilag III (del-66), er anerkendt i alle medlemsstater, og det er ikke nødvendigt at udskifte dokumentet i tilfælde af arbejde i en anden medlemsstat.

| 11. | Bilaget til EASA-formular 26 er valgfrit og kan kun anvendes til at medtage nationale rettigheder, hvis sådanne rettigheder er omfattet af nationale bestemmelser ud over anvendelsesområdet for bilag III (del-66). |
| --- | --- |

11.

Bilaget til EASA-formular 26 er valgfrit og kan kun anvendes til at medtage nationale rettigheder, hvis sådanne rettigheder er omfattet af nationale bestemmelser ud over anvendelsesområdet for bilag III (del-66).

| 12. | Til orientering kan det faktiske bilag III (del-66) luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, der udstedes af medlemsstatens kompetente myndighed, have siderne i en anden rækkefølge og være uden adskillelseslinjer. |
| --- | --- |

12.

Til orientering kan det faktiske bilag III (del-66) luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, der udstedes af medlemsstatens kompetente myndighed, have siderne i en anden rækkefølge og være uden adskillelseslinjer.

| 13. | Med hensyn til siden vedrørende luftfartøjstyperettigheder kan medlemsstatens kompetente myndighed vælge ikke at udstede denne side, indtil den første luftfartøjstyperettighed skal påtegnes, og den skal udstede mere end en side vedrørende luftfartøjstyperettigheder, når flere skal anføres. |
| --- | --- |

13.

Med hensyn til siden vedrørende luftfartøjstyperettigheder kan medlemsstatens kompetente myndighed vælge ikke at udstede denne side, indtil den første luftfartøjstyperettighed skal påtegnes, og den skal udstede mere end en side vedrørende luftfartøjstyperettigheder, når flere skal anføres.

| 14. | Uanset ovenstående punkt 13 skal hver udgivet side have dette format og indeholde de oplysninger, der er angivet for denne side. |
| --- | --- |

14.

Uanset ovenstående punkt 13 skal hver udgivet side have dette format og indeholde de oplysninger, der er angivet for denne side.

| 15. | På certifikatet skal det tydeligt angives, at begrænsningerne er udelukkelser fra certificeringsrettigheder. Hvis der ikke gælder begrænsninger, skal siden BEGRÆNSNINGER udstedes med erklæringen »Ingen begrænsninger«. |
| --- | --- |

15.

På certifikatet skal det tydeligt angives, at begrænsningerne er udelukkelser fra certificeringsrettigheder. Hvis der ikke gælder begrænsninger, skal siden BEGRÆNSNINGER udstedes med erklæringen »Ingen begrænsninger«.

| 16. | Hvis der bruges et fortrykt format, skal enhver kategori, underkategori eller typerettighedsboks, som ikke indeholder en rettighed, markeres således, at det fremgår, at denne rettighed ikke indehaves. |
| --- | --- |

16.

Hvis der bruges et fortrykt format, skal enhver kategori, underkategori eller typerettighedsboks, som ikke indeholder en rettighed, markeres således, at det fremgår, at denne rettighed ikke indehaves.

| 17. | Eksempel på et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat som omhandlet i bilag III (del-66) |
| --- | --- |

17.

Eksempel på et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat som omhandlet i bilag III (del-66)

Image

Image

| 4. | I bilag IV (del-147) til forordning (EF) nr. 2042/2003 foretages følgende ændringer:






  1) | Indholdsfortegnelsen affattes således:
  »INDHOLDSFORTEGNELSE
  147.1

  SEKTION A —   TEKNISKE KRAV

  SUBPART A —   GENERELT






  147.A.05 | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- | --- |

4.

I bilag IV (del-147) til forordning (EF) nr. 2042/2003 foretages følgende ændringer:

1)

Indholdsfortegnelsen affattes således:

»INDHOLDSFORTEGNELSE

147.1

SEKTION A —   TEKNISKE KRAV

SEKTION A

TEKNISKE KRAV

SUBPART A —   GENERELT

147.A.05

| 147.A.10 | Generelt |
| --- | --- |

147.A.10

| 147.A.15 | Ansøgning |
| --- | --- |

147.A.15

SUBPART B —   ORGANISATORISKE KRAV

| 147.A.100 | Krav til faciliteter |
| --- | --- |

147.A.100

| 147.A.105 | Krav til personale |
| --- | --- |

147.A.105

| 147.A.110 | Fortegnelser over instruktører, eksaminatorer og bedømmelsesansvarlige |
| --- | --- |

147.A.110

| 147.A.115 | Undervisningsudstyr |
| --- | --- |

147.A.115

| 147.A.120 | Vedligeholdelsesuddannelsesmateriale |
| --- | --- |

147.A.120

| 147.A.125 | Dokumentation |
| --- | --- |

147.A.125

| 147.A.130 | Uddannelsesprocedurer og kvalitetssystem |
| --- | --- |

147.A.130

| 147.A.135 | Prøver |
| --- | --- |

147.A.135

| 147.A.140 | Vedligeholdelsesuddannelsesorganisationens redegørelse |
| --- | --- |

147.A.140

| 147.A.145 | Vedligeholdelsesuddannelsesorganisationens rettigheder |
| --- | --- |

147.A.145

| 147.A.150 | Ændringer i vedligeholdelsesuddannelsesorganisationen |
| --- | --- |

147.A.150

| 147.A.155 | Godkendelsens fortsatte gyldighed |
| --- | --- |

147.A.155

| 147.A.160 | Undersøgelsesresultater |
| --- | --- |

147.A.160

SUBPART C —   DET GODKENDTE GRUNDUDDANNELSESKURSUS

| 147.A.200 | Det godkendte grunduddannelseskursus |
| --- | --- |

147.A.200

| 147.A.205 | Grundlæggende teoriprøver |
| --- | --- |

147.A.205

| 147.A.210 | Grundlæggende praktisk bedømmelse |
| --- | --- |

147.A.210

SUBPART D —   LUFTFARTØJSTYPE/OPGAVETRÆNING

| 147.A.300 | Luftfartøjstype/opgavetræning |
| --- | --- |

147.A.300

| 147.A.305 | Luftfartøjstypeprøver og luftfartøjsopgavebedømmelser |
| --- | --- |

147.A.305

SEKTION B —   PROCEDURER FOR KOMPETENTE MYNDIGHEDER

SEKTION B

PROCEDURER FOR KOMPETENTE MYNDIGHEDER

SUBPART A —   GENERELT

| 147.B.05 | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

147.B.05

| 147.B.10 | Den kompetente myndighed |
| --- | --- |

147.B.10

| 147.B.20 | Opbevaring af dokumentation |
| --- | --- |

147.B.20

| 147.B.25 | Dispensationer |
| --- | --- |

147.B.25

SUBPART B —   UDSTEDELSE AF GODKENDELSE

| 147.B.110 | Procedure for godkendelse og ændringer af godkendelsen |
| --- | --- |

147.B.110

| 147.B.120 | Procedure for fortsat gyldighed |
| --- | --- |

147.B.120

| 147.B.125 | Vedligeholdelsesuddannelsesorganisationens godkendelsesbevis |
| --- | --- |

147.B.125

| 147.B.130 | Undersøgelsesresultater |
| --- | --- |

147.B.130

SUBPART C —   TILBAGEKALDELSE, INDDRAGELSE OG BEGRÆNSNING AF VEDLIGEHOLDELSESUDDANNELSESORGANISATIONENS GODKENDELSE

| 147.B.200 | Tilbagekaldelse, inddragelse og begrænsning af vedligeholdelsesuddannelsesorganisationens godkendelse |
| --- | --- |

147.B.200

| Tillæg I — | Varighed af grunduddannelseskursus |
| --- | --- |

Tillæg I —

| Tillæg II — | Godkendelse af vedligeholdelsesuddannelsesorganisation som omhandlet i bilag IV (del-147) — EASA-formular 11 |
| --- | --- |

Tillæg II —

| Tillæg III — | Beviser for anerkendelse som omhandlet i bilag IV (Part-147) — EASA-formular 148 og 149«. |
| --- | --- |

Tillæg III —

| 2) | Overskriften på Sektion A affattes således:
  »SEKTION A


  TEKNISKE KRAV«. |
| --- | --- |

2)

Overskriften på Sektion A affattes således:

»SEKTION A

SEKTION A

TEKNISKE KRAV«.

TEKNISKE KRAV

| 3) | 147.A.125 affattes således:
  »147.A.125   Dokumentation

  Organisationen skal opbevare al dokumentation om elevtræning, prøver og bedømmelser i en ubegrænset periode.« |
| --- | --- |

3)

147.A.125 affattes således:

»147.A.125   Dokumentation

147.A.125

Dokumentation

Organisationen skal opbevare al dokumentation om elevtræning, prøver og bedømmelser i en ubegrænset periode.«

en ubegrænset periode

| 4) | I 147.A.145 foretages følgende ændringer:






  i) | Litra e) affattes således:






  »e) | En organisation må ikke godkendes til at afholde prøver, medmindre den er godkendt til at gennemføre den relevante uddannelse.« |
| --- | --- | --- | --- |

4)

I 147.A.145 foretages følgende ændringer:

i)

Litra e) affattes således:

»e)

En organisation må ikke godkendes til at afholde prøver, medmindre den er godkendt til at gennemføre den relevante uddannelse.«

| ii) | Følgende indsættes som litra f):






  »f) | Uanset litra e) kan en organisation, som er godkendt til at tilbyde uddannelse i grundlæggende viden eller typeuddannelse, også godkendes til at afholde typeprøver i de tilfælde, hvor typeuddannelse ikke er påkrævet.« |
| --- | --- | --- |

ii)

Følgende indsættes som litra f):

»f)

Uanset litra e) kan en organisation, som er godkendt til at tilbyde uddannelse i grundlæggende viden eller typeuddannelse, også godkendes til at afholde typeprøver i de tilfælde, hvor typeuddannelse ikke er påkrævet.«

| 5) | Overskriften på Sektion A, Subpart C, affattes således:
  »SUBPART C


  GODKENDT GRUNDUDDANNELSESKURSUS
  «. |
| --- | --- |

5)

Overskriften på Sektion A, Subpart C, affattes således:

»SUBPART C

GODKENDT GRUNDUDDANNELSESKURSUS
  «.

GODKENDT GRUNDUDDANNELSESKURSUS

| 6) | 147.A.200, litra b), affattes således:






  »b) | Teorielementet skal omfatte emneområdet for en kategori eller underkategori til et vedligeholdelsescertifikat for luftfartøjer som anført i bilag III (del-66).« |
| --- | --- | --- |

6)

147.A.200, litra b), affattes således:

»b)

Teorielementet skal omfatte emneområdet for en kategori eller underkategori til et vedligeholdelsescertifikat for luftfartøjer som anført i bilag III (del-66).«

| 7) | Overskriften på Sektion B affattes således:
  »SEKTION B



  PROCEDURER FOR KOMPETENTE MYNDIGHEDER
  «. |
| --- | --- |

7)

Overskriften på Sektion B affattes således:

»SEKTION B

SEKTION B

PROCEDURER FOR KOMPETENTE MYNDIGHEDER
  «.

PROCEDURER FOR KOMPETENTE MYNDIGHEDER

| 8) | 147.B.15 udgår. |
| --- | --- |

8)

147.B.15 udgår.

| 9) | 147.B.120, litra a), affattes således:






  »a) | Der skal med højst 24 måneders mellemrum foretages en fuldstændig revision af hver enkelt organisation med henblik på overholdelse af dette bilag (del-147). Dette omfatter overvågning af mindst ét uddannelseskursus og én prøve udført af vedligeholdelsesuddannelsesorganisationen.« |
| --- | --- | --- |

9)

147.B.120, litra a), affattes således:

»a)

Der skal med højst 24 måneders mellemrum foretages en fuldstændig revision af hver enkelt organisation med henblik på overholdelse af dette bilag (del-147). Dette omfatter overvågning af mindst ét uddannelseskursus og én prøve udført af vedligeholdelsesuddannelsesorganisationen.«

| 10) | Tillæg I affattes således:

  »Tillæg I

  Varighed af grunduddannelseskursus

  Minimumsvarigheden af et fuldstændigt grunduddannelseskursus fastsættes således:







  Grundkursus | Varighed (i timer) | Andel af teoretisk uddannelse (i %) |
| --- | --- | --- | --- |
| A1 | 800 | 30 til 35 |
| A2 | 650 | 30 til 35 |
| A3 | 800 | 30 til 35 |
| A4 | 800 | 30 til 35 |
| B1.1 | 2 400 | 50 til 60 |
| B1.2 | 2 000 | 50 til 60 |
| B1.3 | 2 400 | 50 til 60 |
| B1.4 | 2 400 | 50 til 60 |
| B2 | 2 400 | 50 til 60 |
| B3 | 1 000 | 50 til 60« |

10)

Tillæg I affattes således:

»Tillæg I

Varighed af grunduddannelseskursus

Minimumsvarigheden af et fuldstændigt grunduddannelseskursus fastsættes således:

Grundkursus

Varighed (i timer)

Andel af teoretisk uddannelse (i %)

A1

800

30 til 35

A2

650

30 til 35

A3

800

30 til 35

A4

800

30 til 35

B1.1

2 400

50 til 60

B1.2

2 000

50 til 60

B1.3

2 400

50 til 60

B1.4

2 400

50 til 60

B2

2 400

50 til 60

B3

1 000

50 til 60«

| 11) | Appendiks II ændres således:

  »Tillæg II

  Godkendelse af vedligeholdelsesuddannelsesorganisation som omhandlet i bilag IV (del-147) — EASA-formular 11

  [...] |
| --- | --- |

11)

Appendiks II ændres således:

»Tillæg II

Godkendelse af vedligeholdelsesuddannelsesorganisation som omhandlet i bilag IV (del-147) — EASA-formular 11

[...]

Image

Image

| 12) | Tillæg III affattes således:

  »Tillæg III

  Beviser for anerkendelse som omhandlet i bilag IV (Part-147) — EASA-formular 148 og 149

  1.   Grundlæggende uddannelse/prøve

  Den nedenfor beskrevne model for et del-147-grunduddannelsesbevis skal benyttes til at anerkende fuldførelsen af henholdsvis en grunduddannelse, en grundlæggende prøve eller såvel grunduddannelsen som grundlæggende prøver.
  Uddannelsesbeviset skal tydeligt angive hver enkelt modulprøve ordnet efter datoen, hvor de er bestået, sammen med den relevante udgave af tillæg I til bilag III (del-66).



  2.   Typeuddannelse/typeprøve

  Modellen for del-147-typeuddannelsesbeviset, som er nærmere beskrevet nedenfor, skal anvendes til at anerkende, at enten de teoretiske elementer, de praktiske elementer eller både de teoretiske og de praktiske elementer af typerettighedsuddannelseskurset er fuldført.
  Beviset skal angive den kombination af flyskrog/motorer, som uddannelsen omhandlede.
  De ikke ønskede referencer skal overstreges, og det skal i feltet med kursustype anføres, hvorvidt det kun var de teoretiske elementer eller de praktiske elementer eller både de teoretiske og praktiske elementer, som var omfattet.
  Af uddannelsesbeviset skal det klart fremgå, om kurset er et fuldstændigt kursus eller et delkursus (såsom et kursus i flyskrog eller strømforsyning eller et flyelektronisk/elektrisk kursus) eller et tillægskursus, som bygger på ansøgerens tidligere erfaring (f.eks. A340-kursus (CFM) for A320-teknikere). Er kurset ikke fuldstændigt, skal det i beviset angives, hvorvidt grænsefladeområderne er blevet dækket eller ej. |
| --- | --- |

12)

Tillæg III affattes således:

»Tillæg III

Beviser for anerkendelse som omhandlet i bilag IV (Part-147) — EASA-formular 148 og 149

1.   Grundlæggende uddannelse/prøve

Den nedenfor beskrevne model for et del-147-grunduddannelsesbevis skal benyttes til at anerkende fuldførelsen af henholdsvis en grunduddannelse, en grundlæggende prøve eller såvel grunduddannelsen som grundlæggende prøver.

Uddannelsesbeviset skal tydeligt angive hver enkelt modulprøve ordnet efter datoen, hvor de er bestået, sammen med den relevante udgave af tillæg I til bilag III (del-66).

Image

2.   Typeuddannelse/typeprøve

Modellen for del-147-typeuddannelsesbeviset, som er nærmere beskrevet nedenfor, skal anvendes til at anerkende, at enten de teoretiske elementer, de praktiske elementer eller både de teoretiske og de praktiske elementer af typerettighedsuddannelseskurset er fuldført.

Beviset skal angive den kombination af flyskrog/motorer, som uddannelsen omhandlede.

De ikke ønskede referencer skal overstreges, og det skal i feltet med kursustype anføres, hvorvidt det kun var de teoretiske elementer eller de praktiske elementer eller både de teoretiske og praktiske elementer, som var omfattet.

Af uddannelsesbeviset skal det klart fremgå, om kurset er et fuldstændigt kursus eller et delkursus (såsom et kursus i flyskrog eller strømforsyning eller et flyelektronisk/elektrisk kursus) eller et tillægskursus, som bygger på ansøgerens tidligere erfaring (f.eks. A340-kursus (CFM) for A320-teknikere). Er kurset ikke fuldstændigt, skal det i beviset angives, hvorvidt grænsefladeområderne er blevet dækket eller ej.

Image

---

(1)  For ikke-trykregulerede flyvemaskiner med stempelmotor og en maksimal startmasse på under 2 000 kg kan minimumsvarigheden reduceres med 50 %.

1

(2)  For helikoptere i gruppe 2 (som defineret i 66.A.42) kan minimumsvarigheden reduceres med 30 %.

2

(3)  I dette punkt 4 betyder et »kapitel« de rækker, der starter med et tal i tabellen i punkt 3.1 e).

3

(4)  I dette punkt 5 betyder et »kapitel« de rækker, der starter med et tal i tabellen i punkt 3.1 e) og 3.2 b).

4

---