# Euroopa Liidu L 269/2011

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2011.269.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 269 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide14. oktoober 2011 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2011.269.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 269

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide14. oktoober 2011

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/76/EL, 27. september 2011, millega muudetakse direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/76/EL, 27. september 2011, millega muudetakse direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (
  1
  )

1

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2011/679/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 10. oktoober 2011, Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta | 17 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1011/2011, 13. oktoober 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias | 18 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1012/2011, 11. oktoober 2011, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku merikeele püük VIIIa ja VIIIb püügipiirkonnas | 21 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1013/2011, 11. oktoober 2011, millega keelatakse Portugali lipu all sõitvatel laevadel suursilm-tuuni püük Atlandi ookeanil | 23 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1014/2011, 11. oktoober 2011, millega keelatakse Belgia lipu all sõitvatel laevadel norra salehomaari püük VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas | 25 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1015/2011, 13. oktoober 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 27 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/680/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 10. oktoober 2011, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Portugali liikme ametisse nimetamise kohta | 29 |
| | | 2011/681/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 10. oktoober 2011, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Iirimaa liikme ametisse nimetamise kohta | 30 |
| | | 2011/682/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 11. oktoober 2011, millega muudetakse rakendusotsust 2011/77/EL Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta | 31 |
| | | 2011/683/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 11. oktoober 2011, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta | 32 |
| | * | Nõukogu otsus 2011/684/ÜVJP, 13. oktoober 2011, millega muudetakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta | 33 |
| | | 2011/685/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 13. oktoober 2011, millega tunnistatakse Leedu veiste andmebaas täielikult kasutusel olevaks
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 7164 all) | 36 |
| | | 2011/686/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 13. oktoober 2011, millega muudetakse otsuse 2004/211/EÜ I lisa seoses Mehhiko kohta tehtud kannetega loetelus, kuhu on kantud sellised kolmandad riigid ja nende osad, millest on lubatud tuua liitu elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 7168 all)

   (
  1
  ) | 37 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2011/679/EL

*

Nõukogu otsus, 10. oktoober 2011, Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta

17

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1011/2011, 13. oktoober 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias

18

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1012/2011, 11. oktoober 2011, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku merikeele püük VIIIa ja VIIIb püügipiirkonnas

21

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1013/2011, 11. oktoober 2011, millega keelatakse Portugali lipu all sõitvatel laevadel suursilm-tuuni püük Atlandi ookeanil

23

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1014/2011, 11. oktoober 2011, millega keelatakse Belgia lipu all sõitvatel laevadel norra salehomaari püük VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas

25

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1015/2011, 13. oktoober 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

27

OTSUSED

2011/680/EL

*

Nõukogu otsus, 10. oktoober 2011, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Portugali liikme ametisse nimetamise kohta

29

2011/681/EL

*

Nõukogu otsus, 10. oktoober 2011, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Iirimaa liikme ametisse nimetamise kohta

30

2011/682/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 11. oktoober 2011, millega muudetakse rakendusotsust 2011/77/EL Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta

31

2011/683/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 11. oktoober 2011, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta

32

*

Nõukogu otsus 2011/684/ÜVJP, 13. oktoober 2011, millega muudetakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta

33

2011/685/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 13. oktoober 2011, millega tunnistatakse Leedu veiste andmebaas täielikult kasutusel olevaks
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 7164 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 7164 all)

36

2011/686/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 13. oktoober 2011, millega muudetakse otsuse 2004/211/EÜ I lisa seoses Mehhiko kohta tehtud kannetega loetelus, kuhu on kantud sellised kolmandad riigid ja nende osad, millest on lubatud tuua liitu elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 7168 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 7168 all)

1

37

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 13. detsembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1225/2010 (millega kehtestatakse 2011. ja 2012. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamereliikide kalavarudega) parandus (ELT L 336, 21.12.2010) | 39 |

Parandused

*

Nõukogu 13. detsembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1225/2010 (millega kehtestatakse 2011. ja 2012. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamereliikide kalavarudega) parandus (ELT L 336, 21.12.2010)

(ELT L 336, 21.12.2010)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 14.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2011/76/EL,

27. september 2011,

millega muudetakse direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Säästva transpordi edendamine on ühise transpordipoliitika peamine eesmärk. Selle saavutamiseks tuleks vähendada transpordisektori mõju kliimamuutusele ja selle negatiivset toimet, eelkõige ummikuid, mis piiravad liikuvust, ning õhu- ja mürasaastet, mis kahjustab tervist ja keskkonda. Lisaks tuleb keskkonnakaitsenõudeid võtta arvesse liidu teiste poliitikavaldkondade, sealhulgas ühise transpordipoliitika määratlemisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

(1)

Säästva transpordi edendamine on ühise transpordipoliitika peamine eesmärk. Selle saavutamiseks tuleks vähendada transpordisektori mõju kliimamuutusele ja selle negatiivset toimet, eelkõige ummikuid, mis piiravad liikuvust, ning õhu- ja mürasaastet, mis kahjustab tervist ja keskkonda. Lisaks tuleb keskkonnakaitsenõudeid võtta arvesse liidu teiste poliitikavaldkondade, sealhulgas ühise transpordipoliitika määratlemisel ja rakendamisel.

| (2) | Eesmärk vähendada transpordi negatiivset mõju tuleks saavutada viisil, millega ei tõkestataks ebaproportsionaalselt liikumisvabadust, kuna see on kestva majanduskasvu, siseturu nõuetekohase toimimise ja territoriaalse ühtekuuluvuse huvides. |
| --- | --- |

(2)

Eesmärk vähendada transpordi negatiivset mõju tuleks saavutada viisil, millega ei tõkestataks ebaproportsionaalselt liikumisvabadust, kuna see on kestva majanduskasvu, siseturu nõuetekohase toimimise ja territoriaalse ühtekuuluvuse huvides.

| (3) | Selleks et optimeerida transpordisüsteemi vastavalt, peaks ühine transpordipoliitika kombineerima meetmeid, mille eesmärk on parandada transpordiinfrastruktuuri ja tehnoloogiate kasutust ning võimaldada transpordinõudluse tõhusamat juhtimist, eelkõige edendades autopargi uuendamist, infrastruktuuride tõhusamat kasutamist ja intermodaalsust. Seepärast tuleks kõigi transpordiliikide suhtes laialdasemalt kasutada põhimõtet „kasutaja maksab” ning arendada ja rakendada põhimõtet „saastaja maksab”. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et optimeerida transpordisüsteemi vastavalt, peaks ühine transpordipoliitika kombineerima meetmeid, mille eesmärk on parandada transpordiinfrastruktuuri ja tehnoloogiate kasutust ning võimaldada transpordinõudluse tõhusamat juhtimist, eelkõige edendades autopargi uuendamist, infrastruktuuride tõhusamat kasutamist ja intermodaalsust. Seepärast tuleks kõigi transpordiliikide suhtes laialdasemalt kasutada põhimõtet „kasutaja maksab” ning arendada ja rakendada põhimõtet „saastaja maksab”.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 1999/62/EÜ (4) kutsuti komisjoni üles esitama mudelit transpordiinfrastruktuuri kasutamisega kaasnevate kõigi väliskulude hindamiseks, mis oleks aluseks infrastruktuurimaksu arvutamiseks tulevikus. Kõnealusele mudelile tuli lisada kõigi transpordiliikide väliskulude arvessevõtmise mõjuhinnang ja strateegia mudeli järkjärguliseks rakendamiseks ning vajaduse korral ettepanekud kõnealuse direktiivi täiendavaks läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 1999/62/EÜ (4) kutsuti komisjoni üles esitama mudelit transpordiinfrastruktuuri kasutamisega kaasnevate kõigi väliskulude hindamiseks, mis oleks aluseks infrastruktuurimaksu arvutamiseks tulevikus. Kõnealusele mudelile tuli lisada kõigi transpordiliikide väliskulude arvessevõtmise mõjuhinnang ja strateegia mudeli järkjärguliseks rakendamiseks ning vajaduse korral ettepanekud kõnealuse direktiivi täiendavaks läbivaatamiseks.

| (5) | Selleks et saavutada säästvat transpordipoliitikat, peaksid transpordihinnad paremini kajastama liiklusest tuleneva õhu- ja mürasaastega, kliimamuutusega ja ummikutega seotud kulusid, mille on tekitanud kõigi transpordiliikide tegelik kasutus, kuna niimoodi oleks võimalik optimeerida infrastruktuuri kasutamist, vähendada kohalikku saastet, lahendada ummikuid ja võidelda kliimamuutusega vähima kuluga majandusele. Selleks on vaja järkjärgulist lähenemisviisi kõigi transpordiliikide suhtes, võttes arvesse nende eripära. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et saavutada säästvat transpordipoliitikat, peaksid transpordihinnad paremini kajastama liiklusest tuleneva õhu- ja mürasaastega, kliimamuutusega ja ummikutega seotud kulusid, mille on tekitanud kõigi transpordiliikide tegelik kasutus, kuna niimoodi oleks võimalik optimeerida infrastruktuuri kasutamist, vähendada kohalikku saastet, lahendada ummikuid ja võidelda kliimamuutusega vähima kuluga majandusele. Selleks on vaja järkjärgulist lähenemisviisi kõigi transpordiliikide suhtes, võttes arvesse nende eripära.

| (6) | Transpordiliikide puhul on juba hakatud väliskulusid arvesse võtma ning asjakohastes liidu õigusaktides on selline arvessevõtmine järk-järgult ette nähtud või vähemalt seda ei takistata. Seda protsessi tuleb siiski jätkuvalt kontrollida ja edendada kõikide transpordiliikide osas, kohaldades ühiseid põhimõtteid ja võttes samal ajal arvesse iga liigi eripära. |
| --- | --- |

(6)

Transpordiliikide puhul on juba hakatud väliskulusid arvesse võtma ning asjakohastes liidu õigusaktides on selline arvessevõtmine järk-järgult ette nähtud või vähemalt seda ei takistata. Seda protsessi tuleb siiski jätkuvalt kontrollida ja edendada kõikide transpordiliikide osas, kohaldades ühiseid põhimõtteid ja võttes samal ajal arvesse iga liigi eripära.

| (7) | Maanteetranspordisektoris on vahemaal põhinevad teemaksud infrastruktuuri kasutamise eest õiglane ja tõhus majanduslik meede säästva transpordipoliitika saavutamiseks, kuna sellised maksud on otseselt seotud infrastruktuuri kasutamisega, sõidukite keskkonnanäitajatega ning sõidukite kasutuskoha ja -ajaga, mistõttu saab kehtestada sellise maksumäära, mis kajastab sõidukite tegelikust teekasutusest tulenevaid saaste- ja ummikukulusid. Lisaks ei moonutata teemaksudega konkurentsi siseturul, kuna neid makse peaksid kõik ettevõtjad päritolu- või asukohaliikmesriigist sõltumata maksma proportsionaalselt teevõrgu kasutamise intensiivsusega. |
| --- | --- |

(7)

Maanteetranspordisektoris on vahemaal põhinevad teemaksud infrastruktuuri kasutamise eest õiglane ja tõhus majanduslik meede säästva transpordipoliitika saavutamiseks, kuna sellised maksud on otseselt seotud infrastruktuuri kasutamisega, sõidukite keskkonnanäitajatega ning sõidukite kasutuskoha ja -ajaga, mistõttu saab kehtestada sellise maksumäära, mis kajastab sõidukite tegelikust teekasutusest tulenevaid saaste- ja ummikukulusid. Lisaks ei moonutata teemaksudega konkurentsi siseturul, kuna neid makse peaksid kõik ettevõtjad päritolu- või asukohaliikmesriigist sõltumata maksma proportsionaalselt teevõrgu kasutamise intensiivsusega.

| (8) | Mõjuhinnang näitab, et selliste teemaksude kohaldamine, mis arvutatakse saastekulude alusel ja ülekoormatud teede puhul tippkoormuse ajal teemaksumäärade suurema diferentseerimise alusel, võiks mõjutada positiivselt transpordisüsteemi ning aidata saavutada kliimamuutust käsitleva liidu strateegia eesmärke. Sellega võiks olla võimalik vähendada ummikuid ja kohalikku saastet, soodustades keskkonnasõbralikumate sõidukitehnoloogiate kasutamist, optimeerides logistikat ja vähendades tühivedusid. See võiks aidata kaudselt kaasa kütusetarbimise vähendamisele ja kliimamuutuse vastu võitlemisele. |
| --- | --- |

(8)

Mõjuhinnang näitab, et selliste teemaksude kohaldamine, mis arvutatakse saastekulude alusel ja ülekoormatud teede puhul tippkoormuse ajal teemaksumäärade suurema diferentseerimise alusel, võiks mõjutada positiivselt transpordisüsteemi ning aidata saavutada kliimamuutust käsitleva liidu strateegia eesmärke. Sellega võiks olla võimalik vähendada ummikuid ja kohalikku saastet, soodustades keskkonnasõbralikumate sõidukitehnoloogiate kasutamist, optimeerides logistikat ja vähendades tühivedusid. See võiks aidata kaudselt kaasa kütusetarbimise vähendamisele ja kliimamuutuse vastu võitlemisele.

| (9) | Käesoleva direktiiviga ei piirata liikmesriikide õigust kohaldada siseriiklikke eeskirju käesoleva direktiivi kohaldamisalasse mittekuuluvate teiste liiklejate maksustamise kohta. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva direktiiviga ei piirata liikmesriikide õigust kohaldada siseriiklikke eeskirju käesoleva direktiivi kohaldamisalasse mittekuuluvate teiste liiklejate maksustamise kohta.

| (10) | Liiklusest tuleneva õhu- ja mürasaastega seotud kulud nagu tervisekulud (sealhulgas arstiabi), saagikadude ja muude tootmiskadude ning sotsiaalhoolekandega seotud kulud kaetakse selle liikmesriigi territooriumil, kus transport toimub. Väliskulude maksustamise kaudu viiakse ellu „saastaja maksab” põhimõtet, mis aitab väliskulusid vähendada. |
| --- | --- |

(10)

Liiklusest tuleneva õhu- ja mürasaastega seotud kulud nagu tervisekulud (sealhulgas arstiabi), saagikadude ja muude tootmiskadude ning sotsiaalhoolekandega seotud kulud kaetakse selle liikmesriigi territooriumil, kus transport toimub. Väliskulude maksustamise kaudu viiakse ellu „saastaja maksab” põhimõtet, mis aitab väliskulusid vähendada.

| (11) | Käesoleva direktiivi kohaldamiseks on mudeliga, mille komisjon kavandas liiklusest tuleneva õhu- ja mürasaaste väliskulude arvutamiseks, ette nähtud usaldusväärsed meetodid ja mitmed ühikuväärtused, mille võiks väliskulumaksude arvutamisel juba aluseks võtta. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva direktiivi kohaldamiseks on mudeliga, mille komisjon kavandas liiklusest tuleneva õhu- ja mürasaaste väliskulude arvutamiseks, ette nähtud usaldusväärsed meetodid ja mitmed ühikuväärtused, mille võiks väliskulumaksude arvutamisel juba aluseks võtta.

| (12) | Endiselt on ebaselge, millised on diferentseeritud kasutusmaksude jõustamiseks nõutavate süsteemidega seotud kulud ja eelised väikese liiklusega teedel. Kuni sellistes küsimustes selgusele jõudmiseni tundub liidu tasandil olevat kõige sobivam paindlik lähenemisviis. Selline paindlik lähenemisviis peaks jätma liikmesriikidele võimaluse otsustada, kas ja millistel teedel kehtestada väliskulumaks lähtuvalt teedevõrgu kohalikest ja riigisisestest eripäradest. |
| --- | --- |

(12)

Endiselt on ebaselge, millised on diferentseeritud kasutusmaksude jõustamiseks nõutavate süsteemidega seotud kulud ja eelised väikese liiklusega teedel. Kuni sellistes küsimustes selgusele jõudmiseni tundub liidu tasandil olevat kõige sobivam paindlik lähenemisviis. Selline paindlik lähenemisviis peaks jätma liikmesriikidele võimaluse otsustada, kas ja millistel teedel kehtestada väliskulumaks lähtuvalt teedevõrgu kohalikest ja riigisisestest eripäradest.

| (13) | Ajapõhised kasutusmaksud kujutavad endast kasulikku süsteemi, mille puhul kohaldatakse juba põhimõtet „kasutaja maksab”, kui vahemaal põhinevat maksustamissüsteemi, mis kajastab paremini infrastruktuuri tegelikku kasutamist, praegu veel ei rakendata. Ajapõhiste kasutusmaksudega, mida kogutakse päeva-, nädala-, kuu- ja aastapõhiste määrade alusel, ei tohiks diskrimineerida juhukasutajaid, kuna suur hulk selliseid kasutajaid on tõenäoliselt välismaised vedajad. Seepärast tuleks kehtestada üksikasjalikum päeva-, nädala-, kuu- ja aastapõhiste määrade omavaheline suhe raskete kaubaveokite jaoks. |
| --- | --- |

(13)

Ajapõhised kasutusmaksud kujutavad endast kasulikku süsteemi, mille puhul kohaldatakse juba põhimõtet „kasutaja maksab”, kui vahemaal põhinevat maksustamissüsteemi, mis kajastab paremini infrastruktuuri tegelikku kasutamist, praegu veel ei rakendata. Ajapõhiste kasutusmaksudega, mida kogutakse päeva-, nädala-, kuu- ja aastapõhiste määrade alusel, ei tohiks diskrimineerida juhukasutajaid, kuna suur hulk selliseid kasutajaid on tõenäoliselt välismaised vedajad. Seepärast tuleks kehtestada üksikasjalikum päeva-, nädala-, kuu- ja aastapõhiste määrade omavaheline suhe raskete kaubaveokite jaoks.

| (14) | Keskpikas perspektiivis tuleks teha jõupingutusi, et lähendada väliskulude arvutamise meetodeid liikmesriikides, eesmärgiga anda Euroopa vedajatele selgeid hinnasignaale, mis toimiksid stiimulina käitumise optimeerimisel. |
| --- | --- |

(14)

Keskpikas perspektiivis tuleks teha jõupingutusi, et lähendada väliskulude arvutamise meetodeid liikmesriikides, eesmärgiga anda Euroopa vedajatele selgeid hinnasignaale, mis toimiksid stiimulina käitumise optimeerimisel.

| (15) | Maksustamiskavade selge ning läbipaistva rakendamisega võib saavutada siseturu parema toimimise. Seetõttu tuleks vältida maksustamiskavade ebajärjekindlust, et mitte moonutada konkurentsi rahvusvahelisel kaubaveol üleeuroopalises teedevõrgus või selle võrgu teatud osades, samuti muudes omavahel seotud teedevõrkude või kiirteede osades, mis ei kuulu üleeuroopalisse teedevõrku. Eelkõige peaks ühesuguseid maksustamispõhimõtteid kohaldama liikmesriigi kiirteedevõrgu kõikide osade suhtes. |
| --- | --- |

(15)

Maksustamiskavade selge ning läbipaistva rakendamisega võib saavutada siseturu parema toimimise. Seetõttu tuleks vältida maksustamiskavade ebajärjekindlust, et mitte moonutada konkurentsi rahvusvahelisel kaubaveol üleeuroopalises teedevõrgus või selle võrgu teatud osades, samuti muudes omavahel seotud teedevõrkude või kiirteede osades, mis ei kuulu üleeuroopalisse teedevõrku. Eelkõige peaks ühesuguseid maksustamispõhimõtteid kohaldama liikmesriigi kiirteedevõrgu kõikide osade suhtes.

| (16) | Liikmesriikidel peaks olema võimalus nõuda teemaksude abil sisse infrastruktuuri- ja väliskulusid käesoleva direktiiviga lubatud maksimummääral, kuid nad peaksid saama nõuda üht või mõlemat neist kuludest sisse madalama määraga või neid üldse mitte sisse nõuda. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriikidel peaks olema võimalus nõuda teemaksude abil sisse infrastruktuuri- ja väliskulusid käesoleva direktiiviga lubatud maksimummääral, kuid nad peaksid saama nõuda üht või mõlemat neist kuludest sisse madalama määraga või neid üldse mitte sisse nõuda.

| (17) | Väliskulumaksuga koormatava teedevõrgu kindaksmääramisel peaks liikmesriikidel olema võimalik otsustada mitte kohaldada väliskulumakse teatavate teede suhtes, et parandada äärealade, raskesti ligipääsetavate piirkondade ning saarte konkurentsivõimet ja neile juurdepääsu. |
| --- | --- |

(17)

Väliskulumaksuga koormatava teedevõrgu kindaksmääramisel peaks liikmesriikidel olema võimalik otsustada mitte kohaldada väliskulumakse teatavate teede suhtes, et parandada äärealade, raskesti ligipääsetavate piirkondade ning saarte konkurentsivõimet ja neile juurdepääsu.

| (18) | Infrastruktuurimaksudele peaks olema võimalik lisada väliskuluelement, mis põhineb liiklusest tulenevatel õhu- ja mürasaastekuludel. Infrastruktuuri kasutamise kuludele tuleks lubada lisada teemaksudes sisalduv väliskuluelement, tingimusel et kulude arvutamisel järgitakse teatavaid tingimusi, et vältida liigset maksustamist. |
| --- | --- |

(18)

Infrastruktuurimaksudele peaks olema võimalik lisada väliskuluelement, mis põhineb liiklusest tulenevatel õhu- ja mürasaastekuludel. Infrastruktuuri kasutamise kuludele tuleks lubada lisada teemaksudes sisalduv väliskuluelement, tingimusel et kulude arvutamisel järgitakse teatavaid tingimusi, et vältida liigset maksustamist.

| (19) | Selleks et paremini kajastada liiklusest tulenevaid õhu- ja mürasaastekulusid, peaks väliskulumaks erinema sõltuvalt tee- ja sõidukiliigist ning müra suhtes sõltuvalt ajavahemikust. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et paremini kajastada liiklusest tulenevaid õhu- ja mürasaastekulusid, peaks väliskulumaks erinema sõltuvalt tee- ja sõidukiliigist ning müra suhtes sõltuvalt ajavahemikust.

| (20) | Liiklusummikutel on negatiivne mõju, kuna üldiselt tähendab see liiklejate jaoks asjatut aja- ja kütusekulu. Infrastruktuurimaksude diferentseerimine annab vahendi ummikute lahendamiseks tingimusel, et diferentseeritud teemaksud annavad liiklejatele selge ja sisulise hinnasignaali kohandada oma käitumist ja vältida tippkoormuse ajal ummikutega teelõike. |
| --- | --- |

(20)

Liiklusummikutel on negatiivne mõju, kuna üldiselt tähendab see liiklejate jaoks asjatut aja- ja kütusekulu. Infrastruktuurimaksude diferentseerimine annab vahendi ummikute lahendamiseks tingimusel, et diferentseeritud teemaksud annavad liiklejatele selge ja sisulise hinnasignaali kohandada oma käitumist ja vältida tippkoormuse ajal ummikutega teelõike.

| (21) | Kui ummikute vähendamiseks kohaldatakse teatava teelõigu suhtes diferentseerimist, tuleks diferentseerimist kavandada ja kohaldada tulusid mittemõjutaval viisil, mis annaks märkimisväärsed finantseelised vedajatele, kes kasutavad kõnealust teelõiku tippkoormuse välisel ajal, nende ees, kes kasutavad seda tippkoormuse ajal. |
| --- | --- |

(21)

Kui ummikute vähendamiseks kohaldatakse teatava teelõigu suhtes diferentseerimist, tuleks diferentseerimist kavandada ja kohaldada tulusid mittemõjutaval viisil, mis annaks märkimisväärsed finantseelised vedajatele, kes kasutavad kõnealust teelõiku tippkoormuse välisel ajal, nende ees, kes kasutavad seda tippkoormuse ajal.

| (22) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/49/EÜ (mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega) (5) juba sätestab aluse sõidukite ja infrastruktuuri tekitatud müra käsitlevate liidu meetmete väljatöötamiseks ja täiendamiseks, nõudes pädevatelt asutustelt strateegiliste mürakaartide koostamist põhimaanteede jaoks ning müra vähendamise tegevuskavade koostamist alade kohta, kus müratase võib avaldada kahjulikku mõju inimeste tervisele. |
| --- | --- |

(22)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/49/EÜ (mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega) (5) juba sätestab aluse sõidukite ja infrastruktuuri tekitatud müra käsitlevate liidu meetmete väljatöötamiseks ja täiendamiseks, nõudes pädevatelt asutustelt strateegiliste mürakaartide koostamist põhimaanteede jaoks ning müra vähendamise tegevuskavade koostamist alade kohta, kus müratase võib avaldada kahjulikku mõju inimeste tervisele.

| (23) | Siseturu sujuvaks toimimiseks on vaja liidu raamistikku, millega tagatakse, et liiklusest tulenevate kohalike õhu- ja mürasaastekulude ning ummikukulude alusel kehtestatavad teemaksud on läbipaistvad, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad. Nimetatud raamistik peaks hõlmama väliskulude ühiseid maksustamispõhimõtteid, arvutusmeetodeid, piirnorme ja ühikuväärtusi, mis põhinevad tunnustatud teaduslikel meetoditel, ning menetlusi, mille alusel teavitatakse komisjoni ja esitatakse komisjonile aruanded teemaksukavade kohta. |
| --- | --- |

(23)

Siseturu sujuvaks toimimiseks on vaja liidu raamistikku, millega tagatakse, et liiklusest tulenevate kohalike õhu- ja mürasaastekulude ning ummikukulude alusel kehtestatavad teemaksud on läbipaistvad, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad. Nimetatud raamistik peaks hõlmama väliskulude ühiseid maksustamispõhimõtteid, arvutusmeetodeid, piirnorme ja ühikuväärtusi, mis põhinevad tunnustatud teaduslikel meetoditel, ning menetlusi, mille alusel teavitatakse komisjoni ja esitatakse komisjonile aruanded teemaksukavade kohta.

| (24) | Kui liikmesriik on määranud asutuse, kes kehtestab väliskulumaksu, ei tohiks see asutus olla huvitatud liiga kõrge maksumäära kehtestamisest ja ta peaks seepärast olema sõltumatu asutusest, kes kogub teemaksu ja haldab teemaksust saadavat tulu. |
| --- | --- |

(24)

Kui liikmesriik on määranud asutuse, kes kehtestab väliskulumaksu, ei tohiks see asutus olla huvitatud liiga kõrge maksumäära kehtestamisest ja ta peaks seepärast olema sõltumatu asutusest, kes kogub teemaksu ja haldab teemaksust saadavat tulu.

| (25) | Lubatud hinnalisandi vahemik võib hõlmata mõistlikus kauguses asuvaid paralleelseid ja otseselt konkureerivaid mägiseid teelõike, kuhu võib liiklust hinnalisandi kehtestamisel ümber suunata. Käesoleva sätte kohaldamise osas piiriülestele projektidele peaksid asjaomased liikmesriigid ja komisjon kokku leppima. |
| --- | --- |

(25)

Lubatud hinnalisandi vahemik võib hõlmata mõistlikus kauguses asuvaid paralleelseid ja otseselt konkureerivaid mägiseid teelõike, kuhu võib liiklust hinnalisandi kehtestamisel ümber suunata. Käesoleva sätte kohaldamise osas piiriülestele projektidele peaksid asjaomased liikmesriigid ja komisjon kokku leppima.

| (26) | Selleks et seada esikohale üleeuroopalist huvi pakkuvate prioriteetsete projektide ehitamine, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta otsuse nr 661/2010/EL (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta) (6) III lisas, peaksid liikmesriigid, kellel on võimalik kohaldada hinnalisandit, kasutama seda võimalust enne väliskulumaksu kohaldamist. Selleks et vältida teekasutajate liigset maksustamist, ei tohiks väliskulumaksu kombineerida hinnalisandiga, välja arvatud juhul, kui väliskulud on suuremad kui juba kehtestatud hinnalisand. Sel juhul on seega asjakohane, et hinnalisandi summa arvataks väliskulumaksust maha. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et seada esikohale üleeuroopalist huvi pakkuvate prioriteetsete projektide ehitamine, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta otsuse nr 661/2010/EL (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta) (6) III lisas, peaksid liikmesriigid, kellel on võimalik kohaldada hinnalisandit, kasutama seda võimalust enne väliskulumaksu kohaldamist. Selleks et vältida teekasutajate liigset maksustamist, ei tohiks väliskulumaksu kombineerida hinnalisandiga, välja arvatud juhul, kui väliskulud on suuremad kui juba kehtestatud hinnalisand. Sel juhul on seega asjakohane, et hinnalisandi summa arvataks väliskulumaksust maha.

| (27) | Hinnaalandusi ja -vähendusi ei tohiks seoses väliskulumaksuga lubada, kuna sellega kaasneks märkimisväärne oht, et teatavaid kasutajakategooriaid diskrimineeritaks põhjendamatult. |
| --- | --- |

(27)

Hinnaalandusi ja -vähendusi ei tohiks seoses väliskulumaksuga lubada, kuna sellega kaasneks märkimisväärne oht, et teatavaid kasutajakategooriaid diskrimineeritaks põhjendamatult.

| (28) | Äärealade, raskesti ligipääsetavate piirkondade ning saarte territoriaalse ühtekuuluvuse, konkurentsivõime ja nendele juurdepääsu huvides võiks lubada stimuleerivaid meetmeid vedudele, mis sisaldavad kulukaid ümbersuunamisi (näiteks maantee-mere-maantee transporti), kui Euroopa Liidu toimimise lepingu asjakohastest sätetest riigiabi kohta ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

(28)

Äärealade, raskesti ligipääsetavate piirkondade ning saarte territoriaalse ühtekuuluvuse, konkurentsivõime ja nendele juurdepääsu huvides võiks lubada stimuleerivaid meetmeid vedudele, mis sisaldavad kulukaid ümbersuunamisi (näiteks maantee-mere-maantee transporti), kui Euroopa Liidu toimimise lepingu asjakohastest sätetest riigiabi kohta ei tulene teisiti.

| (29) | Hinnaalandusi ja -vähendusi seoses infrastruktuurimaksuga võiks teatud tingimustel lubada kõikide kasutajakategooriate, näiteks sagedaste kasutajate ja elektrooniliste teemaksusüsteemide kasutajate puhul. |
| --- | --- |

(29)

Hinnaalandusi ja -vähendusi seoses infrastruktuurimaksuga võiks teatud tingimustel lubada kõikide kasutajakategooriate, näiteks sagedaste kasutajate ja elektrooniliste teemaksusüsteemide kasutajate puhul.

| (30) | Väliskulude maksustamine teemaksu abil aitab tõhusamalt mõjutada transpordiga seotud otsuseid, kui kasutajad on sellistest kuludest teadlikud. Seega tuleks need kulud eraldi välja tuua teemaksusüsteemi halduri esitataval väljavõttel, arvel või samaväärsel dokumendil. Lisaks võimaldataks selliste dokumentidega vedajatel lihtsamalt edastada väliskulumaks saatjale või teistele klientidele. |
| --- | --- |

(30)

Väliskulude maksustamine teemaksu abil aitab tõhusamalt mõjutada transpordiga seotud otsuseid, kui kasutajad on sellistest kuludest teadlikud. Seega tuleks need kulud eraldi välja tuua teemaksusüsteemi halduri esitataval väljavõttel, arvel või samaväärsel dokumendil. Lisaks võimaldataks selliste dokumentidega vedajatel lihtsamalt edastada väliskulumaks saatjale või teistele klientidele.

| (31) | Soovitatav on kasutada elektroonilisi teemaksusüsteeme, et vältida sujuva liiklusvoo häirimist ja negatiivset mõju kohalikule keskkonnale, mida tekitavad järjekorrad teemaksu kogumise kabiinide juures. Seetõttu on soovitatav kehtestada väliskulumaks selliste süsteemide abil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/52/EÜ (ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta) (7). Siseturu nõuetekohase toimimise hõlbustamise eesmärgil peaks komisjon jälgima direktiivi 2004/52/EÜ raames tehtud edusamme, et rakendada kokkulepitud tähtpäevadeks tõeline Euroopa elektrooniline maksukogumisteenus, millega piirataks elektrooniliste makseseadmete arvu antud sõidukis ühele ühikule ja mis oleks täielikult ühilduv kõigi liikmesriikide elektrooniliste maksukogumissüsteemidega. |
| --- | --- |

(31)

Soovitatav on kasutada elektroonilisi teemaksusüsteeme, et vältida sujuva liiklusvoo häirimist ja negatiivset mõju kohalikule keskkonnale, mida tekitavad järjekorrad teemaksu kogumise kabiinide juures. Seetõttu on soovitatav kehtestada väliskulumaks selliste süsteemide abil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/52/EÜ (ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta) (7). Siseturu nõuetekohase toimimise hõlbustamise eesmärgil peaks komisjon jälgima direktiivi 2004/52/EÜ raames tehtud edusamme, et rakendada kokkulepitud tähtpäevadeks tõeline Euroopa elektrooniline maksukogumisteenus, millega piirataks elektrooniliste makseseadmete arvu antud sõidukis ühele ühikule ja mis oleks täielikult ühilduv kõigi liikmesriikide elektrooniliste maksukogumissüsteemidega.

| (32) | Kuigi subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt kuuluvad siseriiklikke avaliku sektori kulutusi, sealhulgas käesoleva direktiivi alusel saadud tulude kasutamist käsitlevad otsused liikmesriikide pädevusse, tuleks väliskulumaksust saadavat lisatulu või selle tulu rahalise väärtusega samaväärset summat vastavalt käesoleva direktiivi transpordipoliitilistele eesmärkidele kasutada transpordisektori hüvanguks ja säästva liikuvuse üldiseks edendamiseks. Seepärast peaksid sellised projektid keskenduma muu hulgas tõhusa hinnakujunduse võimaldamisele, maanteetranspordist tuleneva saaste vähendamisele tekkekohas ja selle mõju leevendamisele, sõidukite CO2- ja energiatõhususe parandamisele, transpordikasutajate jaoks alternatiivse infrastruktuuri arendamisele, logistika optimeerimisele või liiklusohutuse parandamisele. |
| --- | --- |

(32)

Kuigi subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt kuuluvad siseriiklikke avaliku sektori kulutusi, sealhulgas käesoleva direktiivi alusel saadud tulude kasutamist käsitlevad otsused liikmesriikide pädevusse, tuleks väliskulumaksust saadavat lisatulu või selle tulu rahalise väärtusega samaväärset summat vastavalt käesoleva direktiivi transpordipoliitilistele eesmärkidele kasutada transpordisektori hüvanguks ja säästva liikuvuse üldiseks edendamiseks. Seepärast peaksid sellised projektid keskenduma muu hulgas tõhusa hinnakujunduse võimaldamisele, maanteetranspordist tuleneva saaste vähendamisele tekkekohas ja selle mõju leevendamisele, sõidukite CO2- ja energiatõhususe parandamisele, transpordikasutajate jaoks alternatiivse infrastruktuuri arendamisele, logistika optimeerimisele või liiklusohutuse parandamisele.

| (33) | Selleks et edendada teemaksukordade koostalitusvõimet, tuleks lubada kahel või enamal liikmesriigil teha koostööd ühise teemaksusüsteemi kehtestamisel kooskõlas teatavate tingimustega. |
| --- | --- |

(33)

Selleks et edendada teemaksukordade koostalitusvõimet, tuleks lubada kahel või enamal liikmesriigil teha koostööd ühise teemaksusüsteemi kehtestamisel kooskõlas teatavate tingimustega.

| (34) | Komisjon peaks õigeaegselt saatma Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjaliku hinnangu, milles käsitletakse nende liikmesriikide kogemusi, kes kohaldavad väliskulumaksu ja/või infrastruktuurimaksu kooskõlas käesoleva direktiiviga. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon peaks õigeaegselt saatma Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjaliku hinnangu, milles käsitletakse nende liikmesriikide kogemusi, kes kohaldavad väliskulumaksu ja/või infrastruktuurimaksu kooskõlas käesoleva direktiiviga.

| (35) | Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) (8) on ette nähtud, et tulusa projekti puhul tuleb vahetult kasutajate kaetud maksudest saadavat tulu võtta arvesse rahastamise puudujääkide kindlaksmääramisel. Väliskulumaksust saadavat tulu ei tohiks siiski arvesse võtta rahastamise puudujääkide arvutamisel, kuna sellest maksust saadavat tulu tuleks kasutada projektideks, mille eesmärk on vähendada maanteetranspordist tulenevat saastet tekkekohas ja leevendada selle mõju, parandada sõidukite CO2- ja energiatõhusust ning arendada transpordikasutajate jaoks alternatiivseid infrastruktuure. |
| --- | --- |

(35)

Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) (8) on ette nähtud, et tulusa projekti puhul tuleb vahetult kasutajate kaetud maksudest saadavat tulu võtta arvesse rahastamise puudujääkide kindlaksmääramisel. Väliskulumaksust saadavat tulu ei tohiks siiski arvesse võtta rahastamise puudujääkide arvutamisel, kuna sellest maksust saadavat tulu tuleks kasutada projektideks, mille eesmärk on vähendada maanteetranspordist tulenevat saastet tekkekohas ja leevendada selle mõju, parandada sõidukite CO2- ja energiatõhusust ning arendada transpordikasutajate jaoks alternatiivseid infrastruktuure.

| (36) | Väliskulumaksude arvutamisel alternatiivsete teaduslike meetodite rakendamisel peaksid liikmesriigid saama võtta arvesse välismõjude rahaliste kulude väärtuse arvutamise meetodeid, mis on esitatud uuringus „Transpordisektori väliskulude hindamise käsiraamat”, (9) milles antakse ülevaade väliskulude hindamise viimastest teooriatest ja praktikatest. |
| --- | --- |

(36)

Väliskulumaksude arvutamisel alternatiivsete teaduslike meetodite rakendamisel peaksid liikmesriigid saama võtta arvesse välismõjude rahaliste kulude väärtuse arvutamise meetodeid, mis on esitatud uuringus „Transpordisektori väliskulude hindamise käsiraamat”, (9) milles antakse ülevaade väliskulude hindamise viimastest teooriatest ja praktikatest.

| (37) | Mägipiirkondades, mida on kirjeldatud Euroopa Komisjoni 2004. aastal tellitud uuringus „Euroopa mägipiirkonnad: ELi liikmesriikide, ühinevate riikide ja teiste Euroopa riikide mägipiirkondade analüüs”, võiks lubada kõrgemaid väliskulumakse sellises ulatuses, kui objektiivsed teadusandmed tõendavad, et õhu- ja mürasaaste tekitab neis mägipiirkondades suuremat kahju selliste geograafiliste tingimuste ja füüsikaliste nähtuste tõttu, nagu teekalle, temperatuuri inversioon ja orgudes esinev nn amfiteatri efekt. |
| --- | --- |

(37)

Mägipiirkondades, mida on kirjeldatud Euroopa Komisjoni 2004. aastal tellitud uuringus „Euroopa mägipiirkonnad: ELi liikmesriikide, ühinevate riikide ja teiste Euroopa riikide mägipiirkondade analüüs”, võiks lubada kõrgemaid väliskulumakse sellises ulatuses, kui objektiivsed teadusandmed tõendavad, et õhu- ja mürasaaste tekitab neis mägipiirkondades suuremat kahju selliste geograafiliste tingimuste ja füüsikaliste nähtuste tõttu, nagu teekalle, temperatuuri inversioon ja orgudes esinev nn amfiteatri efekt.

| (38) | Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (10). |
| --- | --- |

(38)

Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (10).

| (39) | Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte lisade teatud kohandamise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. |
| --- | --- |

(39)

Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte lisade teatud kohandamise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.

| (40) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (11) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja liidu huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(40)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (11) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja liidu huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks.

| (41) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt edendada väliskuludel põhinevat diferentseeritud maksustamist kui transpordi säästvamaks muutmise vahendit, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning kuna transpordi olulise piiriülese mõõtme tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(41)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt edendada väliskuludel põhinevat diferentseeritud maksustamist kui transpordi säästvamaks muutmise vahendit, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning kuna transpordi olulise piiriülese mõõtme tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 1999/62/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine punkt:
  „ad)   „kiirtee”– spetsiaalselt mootorsõidukiliikluseks kavandatud ja ehitatud tee, mis pole mõeldud sellega piirnevate kinnistute tarbeks ning:i)millel on kummagi sõidusuuna jaoks, kui üksikud kohad ja ajutised olukorrad välja arvata, eraldi sõiduteed, mis on omavahel eraldatud eraldusribaga, mida ei kasutata liikluseks, või erandjuhul muude vahenditega;ii)mis samal tasandil ei ristu ühegi tee, raudtee, trammitee, jalgrattatee ega jalgteega ningiii)on spetsiaalselt tähistatud kiirteena; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine punkt:

„ad)   „kiirtee”– spetsiaalselt mootorsõidukiliikluseks kavandatud ja ehitatud tee, mis pole mõeldud sellega piirnevate kinnistute tarbeks ning:

| b) | punktid b ja ba asendatakse järgmisega:
  „b)   „teemaks”– kindlaksmääratud summa, mida makstakse sõiduki eest vastavalt teataval infrastruktuuril läbitud vahemaa eest ja vastavalt sõiduki tüübile ning mis koosneb infrastruktuurimaksust ja/või väliskulumaksust;
  ba)   „infrastruktuurimaks”– maks, mis on kehtestatud eesmärgiga katta liikmesriigi kulusid seoses infrastruktuuri ehitamise, hooldamise, kasutamise ja arendamisega;” |
| --- | --- |

b)

punktid b ja ba asendatakse järgmisega:

„b)   „teemaks”– kindlaksmääratud summa, mida makstakse sõiduki eest vastavalt teataval infrastruktuuril läbitud vahemaa eest ja vastavalt sõiduki tüübile ning mis koosneb infrastruktuurimaksust ja/või väliskulumaksust;

ba)   „infrastruktuurimaks”– maks, mis on kehtestatud eesmärgiga katta liikmesriigi kulusid seoses infrastruktuuri ehitamise, hooldamise, kasutamise ja arendamisega;”

| c) | lisatakse järgmised punktid:
  „bb)   „väliskulumaks”– maks, mille eesmärk on katta liikmesriigis liiklusest tuleneva õhusaaste ja/või müraga seotud kulusid;
  bc)   „liiklusest tulenevad õhusaastekulud”– sõiduki kasutamise ajal õhku paisatavate tahkete osakeste ja osooni eellaste, näiteks lämmastikoksiidi ja lenduvate orgaaniliste ühendite põhjustatud kahjuga seotud kulud;
  bd)   „liiklusest tulenevad mürakulud”– sõidukite tekitatud või sõidukite ja teekatte koostoimel tekkivast mürast põhjustatud kahjuga seotud kulud;
  be)   „kaalutud keskmine infrastruktuurimaks”– kindla ajavahemiku jooksul infrastruktuurimaksust saadud kogutulu, mis on jagatud kõnealusel perioodil infrastruktuurimaksuga maksustamisele kuuluvatel teelõikudel läbitud sõidukilomeetrite arvuga;
  bf)   „kaalutud keskmine väliskulumaks”– kindla ajavahemiku jooksul väliskulumaksust saadud kogutulu, mis on jagatud kõnealusel perioodil väliskulumaksuga maksustamisele kuuluvatel teelõikudel läbitud sõidukilomeetrite arvuga;” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmised punktid:

„bb)   „väliskulumaks”– maks, mille eesmärk on katta liikmesriigis liiklusest tuleneva õhusaaste ja/või müraga seotud kulusid;

bc)   „liiklusest tulenevad õhusaastekulud”– sõiduki kasutamise ajal õhku paisatavate tahkete osakeste ja osooni eellaste, näiteks lämmastikoksiidi ja lenduvate orgaaniliste ühendite põhjustatud kahjuga seotud kulud;

bd)   „liiklusest tulenevad mürakulud”– sõidukite tekitatud või sõidukite ja teekatte koostoimel tekkivast mürast põhjustatud kahjuga seotud kulud;

be)   „kaalutud keskmine infrastruktuurimaks”– kindla ajavahemiku jooksul infrastruktuurimaksust saadud kogutulu, mis on jagatud kõnealusel perioodil infrastruktuurimaksuga maksustamisele kuuluvatel teelõikudel läbitud sõidukilomeetrite arvuga;

bf)   „kaalutud keskmine väliskulumaks”– kindla ajavahemiku jooksul väliskulumaksust saadud kogutulu, mis on jagatud kõnealusel perioodil väliskulumaksuga maksustamisele kuuluvatel teelõikudel läbitud sõidukilomeetrite arvuga;”

| d) | punkt d asendatakse järgmisega:
  „d)   „sõiduk”– mootorsõiduk või liigendsõiduk, mis on ette nähtud või mida kasutatakse kaupade autoveoks ja mille suurim lubatud täismass on üle 3,5 tonni;”. |
| --- | --- |

d)

punkt d asendatakse järgmisega:

„d)   „sõiduk”– mootorsõiduk või liigendsõiduk, mis on ette nähtud või mida kasutatakse kaupade autoveoks ja mille suurim lubatud täismass on üle 3,5 tonni;”.

| 2) | Artiklid 7, 7a ja 7b asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  1.   Ilma et see piiraks artikli 9 lõike 1a kohaldamist, võivad liikmesriigid säilitada või kehtestada tee- ja/või kasutusmaksud üleeuroopalise teedevõrgu või selle võrgu teatavate osade suhtes ning oma kiirteedevõrgu muude osade suhtes, mis ei kuulu üleeuroopalisse teedevõrku, vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2, 3, 4 ja 5 ning artiklites 7a–7k sätestatud tingimustele. See ei piira liikmesriikide õigust kohaldada kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga tee- ja/või kasutusmakse muude teede suhtes, tingimusel et tee- ja/või kasutusmaksude kehtestamine sellistel muudel teedel ei too kaasa rahvusvahelise liikluse diskrimineerimist ega põhjusta ettevõtjatevahelise konkurentsi moonutamist.
  2.   Liikmesriigid ei kehtesta ühegi konkreetse sõidukikategooria suhtes nii tee- kui ka kasutusmaksu ühe teelõigu kasutamise eest. Liikmesriik, kes kehtestab kasutusmaksu oma teedevõrgus, võib siiski kehtestada teemaksu sildade, tunnelite ja mägedes läbipääsude kasutamise eest.
  3.   Tee- ja kasutusmaksud ei tohi olla vedaja riikkondsuse, vedaja asukohaliikmesriigi või kolmandast riigist asukohariigi, sõiduki registrisse kandmise liikmesriigi või kolmanda riigi ega veo lähtekoha või sihtkoha tõttu otseselt ega kaudselt diskrimineerivad.
  4.   Liikmesriigid võivad ette näha vähendatud teemaksumäärad või kasutusmaksud või teha erandeid tee- või kasutusmaksude maksmise kohustusest nende sõidukite puhul, mis on nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 3821/85 (autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta) (12) alusel vabastatud kohustusest paigaldada sõidumeerik ja seda kasutada, ning käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 2 punktides a ja b sätestatud juhtudel ning tingimustel.
  5.   Liikmesriik võib kohaldada tee- ja/või kasutusmakse üksnes selliste sõidukite suhtes, mille maksimaalne lubatud täismass on vähemalt 12 tonni, kui ta leiab, et kohaldamisala laiendamine väiksema kui 12-tonnise maksimaalse lubatud täismassiga sõidukitele muu hulgas:






  a) | avaldaks tulenevalt liikluse ümbersuunamisest olulist negatiivset mõju vabale liiklusvoole, keskkonnale, müratasemele, ummikute tekkele, tervisele või liiklusohutusele; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklid 7, 7a ja 7b asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

1.   Ilma et see piiraks artikli 9 lõike 1a kohaldamist, võivad liikmesriigid säilitada või kehtestada tee- ja/või kasutusmaksud üleeuroopalise teedevõrgu või selle võrgu teatavate osade suhtes ning oma kiirteedevõrgu muude osade suhtes, mis ei kuulu üleeuroopalisse teedevõrku, vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2, 3, 4 ja 5 ning artiklites 7a–7k sätestatud tingimustele. See ei piira liikmesriikide õigust kohaldada kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga tee- ja/või kasutusmakse muude teede suhtes, tingimusel et tee- ja/või kasutusmaksude kehtestamine sellistel muudel teedel ei too kaasa rahvusvahelise liikluse diskrimineerimist ega põhjusta ettevõtjatevahelise konkurentsi moonutamist.

2.   Liikmesriigid ei kehtesta ühegi konkreetse sõidukikategooria suhtes nii tee- kui ka kasutusmaksu ühe teelõigu kasutamise eest. Liikmesriik, kes kehtestab kasutusmaksu oma teedevõrgus, võib siiski kehtestada teemaksu sildade, tunnelite ja mägedes läbipääsude kasutamise eest.

3.   Tee- ja kasutusmaksud ei tohi olla vedaja riikkondsuse, vedaja asukohaliikmesriigi või kolmandast riigist asukohariigi, sõiduki registrisse kandmise liikmesriigi või kolmanda riigi ega veo lähtekoha või sihtkoha tõttu otseselt ega kaudselt diskrimineerivad.

4.   Liikmesriigid võivad ette näha vähendatud teemaksumäärad või kasutusmaksud või teha erandeid tee- või kasutusmaksude maksmise kohustusest nende sõidukite puhul, mis on nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 3821/85 (autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta) (12) alusel vabastatud kohustusest paigaldada sõidumeerik ja seda kasutada, ning käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 2 punktides a ja b sätestatud juhtudel ning tingimustel.

5.   Liikmesriik võib kohaldada tee- ja/või kasutusmakse üksnes selliste sõidukite suhtes, mille maksimaalne lubatud täismass on vähemalt 12 tonni, kui ta leiab, et kohaldamisala laiendamine väiksema kui 12-tonnise maksimaalse lubatud täismassiga sõidukitele muu hulgas:

a)

avaldaks tulenevalt liikluse ümbersuunamisest olulist negatiivset mõju vabale liiklusvoole, keskkonnale, müratasemele, ummikute tekkele, tervisele või liiklusohutusele;

| b) | põhjustaks halduskulusid rohkem kui 30 % lisatuludest, mida kohaldamisala laiendamisega oleks saadud. |
| --- | --- |

b)

põhjustaks halduskulusid rohkem kui 30 % lisatuludest, mida kohaldamisala laiendamisega oleks saadud.

Liikmesriigid, kes otsustavad kohaldada tee- ja/või kasutusmakse üksnes selliste sõidukite suhtes, mille maksimaalne lubatud täismass on vähemalt 12 tonni, teavitavad komisjoni oma otsusest ning põhjendavad seda.

Artikkel 7a

1.   Kasutusmaksud on proportsionaalsed infrastruktuuri kasutusaja kestusega, ületamata II lisas sätestatud määrasid, ning need võib kehtestada päeva, nädala, kuu või aasta kohta. Igakuine maksumäär on kuni 10 % aastasest maksumäärast, nädalane maksumäär on kuni 5 % aastasest maksumäärast ja päevane maksumäär on kuni 2 % aastasest maksumäärast.

Liikmesriik võib kohaldada kõnealuses liikmesriigis registreeritud sõidukite suhtes ainult aastaseid maksumäärasid.

2.   Liikmesriigid määravad kasutusmaksud, sealhulgas halduskulud, kõigi sõidukikategooriate puhul tasemel, mis ei ületa II lisas sätestatud maksimummäärasid.

Artikkel 7b

1.   Infrastruktuurimaks põhineb infrastruktuuri kulude katmise põhimõttel. Kaalutud keskmine infrastruktuurimaks on seotud asjaomase infrastruktuurivõrgu ehitus-, kasutus-, hooldus- ja arenduskuludega. Kaalutud keskmine infrastruktuurimaks võib hõlmata ka turutingimustel põhinevat kapitalitulu ja/või kasumimarginaali.

2.   Arvesse võetavad kulud vastavad teedevõrgule või teedevõrgu osale, kus infrastruktuurimaksu nõutakse, ja sõidukitele, mille suhtes infrastruktuurimaksu kohaldatakse. Liikmesriigid võivad otsustada sisse nõuda üksnes teatava protsendi nimetatud kuludest.

Artikkel 7c

1.   Väliskulumaks võib olla seotud liiklusest tulenevate õhusaastekuludega. Teelõikudel, mis läbivad maanteeliiklusest tuleneva mürasaastega kokkupuutuva elanikkonnaga piirkondi, võib väliskulumaks sisaldada liiklusest tulenevaid mürakulusid.

Väliskulumaks varieerub ja see kehtestatakse kooskõlas miinimumnõuetega ja meetoditega, mis on määratletud IIIa lisas, ning selle puhul järgitakse IIIb lisas sätestatud maksimummäärasid.

2.   Arvesse võetavad kulud vastavad teedevõrgule või teedevõrgu osale, kus väliskulumaksu nõutakse, ja sõidukitele, mille suhtes väliskulumaksu kohaldatakse. Liikmesriigid võivad otsustada sisse nõuda üksnes teatava protsendi nimetatud kuludest.

3.   Liiklusest tuleneva õhusaastega seotud väliskulumaksu ei kohaldata sõidukite suhtes, mis vastavad kõige rangematele EURO heitenormidele, kuni neli aastat pärast kohaldamise alguskuupäeva, mis on sätestatud eeskirjades, millega kõnealused normid kehtestati.

4.   Väliskulumaksu suuruse kehtestab asjaomane liikmesriik. Kui liikmesriik määrab sel eesmärgil asutuse, on kõnealune asutus õiguslikult ja rahaliselt sõltumatu asutusest, kelle ülesanne on hallata ja koguda kõnealust maksu või selle osa.

Artikkel 7d

Ühe aasta jooksul pärast tulevaste ja rangemate EURO heitenormide vastuvõtmist määravad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt kindlaks IIIb lisa vastavad maksimummäärad.

Artikkel 7e

1.   Liikmesriigid kasutavad infrastruktuurimaksu maksimaalse taseme arvutamisel metoodikat, mis tugineb III lisas sätestatud arvutamise üldpõhimõtetele.

2.   Kontsessiooni teemaksude puhul on maksimaalne infrastruktuurimaks samaväärne summaga, mis oleks saadud III lisas sätestatud arvutamise üldpõhimõtetele tugineva metoodika kasutamisel saadud summaga, või sellest väiksem. Samaväärsust hinnatakse kontsessioonilepingu laadile vastava, põhjendatud pika võrdlusperioodi alusel.

3.   Teemaksukorra suhtes, mis kehtis 10. juunil 2008 või mille puhul oli enne 10. juunit 2008 riigihankemenetluse raames saadud pakkumised või antud vastused vastavalt läbirääkimismenetlusele saadetud läbirääkimiskutsetele, ei kohaldata lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustusi tingimusel, et kõnealune kord jääb kehtima ja eeldusel, et seda oluliselt ei muudeta.

Artikkel 7f

1.   Mägiste piirkondade infrastruktuuriga seotud erandjuhtudel ja pärast komisjoni teavitamist võib hinnalisandi lisada sellistel teatavatel teelõikudel sissenõutavale infrastruktuurimaksule, kus on pidevalt ummikud või mida kasutavad sõidukid põhjustavad märkimisväärset keskkonnakahju, tingimusel et:

| a) | hinnalisandist tekkinud lisatulu investeeritakse selliste üleeuroopalist huvi pakkuvate prioriteetsete projektide ehitamise rahastamisse, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta otsuse nr 661/2010/EL (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta) (13) III lisas ja mis aitavad otseselt kaasa ummikute või keskkonnakahju vähendamisele ning mis asuvad samas transpordikoridoris teelõiguga, mille suhtes kehtestatakse hinnalisand; |
| --- | --- |

a)

hinnalisandist tekkinud lisatulu investeeritakse selliste üleeuroopalist huvi pakkuvate prioriteetsete projektide ehitamise rahastamisse, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta otsuse nr 661/2010/EL (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta) (13) III lisas ja mis aitavad otseselt kaasa ummikute või keskkonnakahju vähendamisele ning mis asuvad samas transpordikoridoris teelõiguga, mille suhtes kehtestatakse hinnalisand;

| b) | hinnalisand ei ületa 15 % kaalutud keskmisest infrastruktuurimaksust, mis arvutatakse vastavalt artikli 7b lõikele 1 ja artiklile 7e, välja arvatud juhul, kui tekkinud lisatulu investeeritakse üleeuroopalist huvi pakkuvate prioriteetsete projektide piiriülestesse lõikudesse, mis hõlmavad infrastruktuure mägistes piirkondades; sel juhul ei tohi hinnalisand olla suurem kui 25 %; |
| --- | --- |

b)

hinnalisand ei ületa 15 % kaalutud keskmisest infrastruktuurimaksust, mis arvutatakse vastavalt artikli 7b lõikele 1 ja artiklile 7e, välja arvatud juhul, kui tekkinud lisatulu investeeritakse üleeuroopalist huvi pakkuvate prioriteetsete projektide piiriülestesse lõikudesse, mis hõlmavad infrastruktuure mägistes piirkondades; sel juhul ei tohi hinnalisand olla suurem kui 25 %;

| c) | hinnalisandi kohaldamisega ei kaasne kaubandusliku liikluse ebaõiglast kohtlemist võrreldes muude liiklejatega; |
| --- | --- |

c)

hinnalisandi kohaldamisega ei kaasne kaubandusliku liikluse ebaõiglast kohtlemist võrreldes muude liiklejatega;

| d) | andmed hinnalisandi täpse kohaldamiskoha kohta ja tõendid punktis a osutatud prioriteetsete projektide ehitamise rahastamise otsuse kohta esitatakse komisjonile enne hinnalisandi kohaldamist, ning |
| --- | --- |

d)

andmed hinnalisandi täpse kohaldamiskoha kohta ja tõendid punktis a osutatud prioriteetsete projektide ehitamise rahastamise otsuse kohta esitatakse komisjonile enne hinnalisandi kohaldamist, ning

| e) | ajavahemik, mille jooksul hinnalisandit kohaldatakse, määratletakse ja piiritletakse eelnevalt ning eeldatavate tulude poolest on see kooskõlas hinnalisandist saadavast tulust kaasrahastatavate projektide rahastamiskavadega ja tulude-kulude analüüsiga. |
| --- | --- |

e)

ajavahemik, mille jooksul hinnalisandit kohaldatakse, määratletakse ja piiritletakse eelnevalt ning eeldatavate tulude poolest on see kooskõlas hinnalisandist saadavast tulust kaasrahastatavate projektide rahastamiskavadega ja tulude-kulude analüüsiga.

Esimest lõiku kohaldatakse uute piiriüleste projektide suhtes tingimusel, et kõik kõnealusesse projekti kaasatud liikmesriigid on sellega nõus.

2.   Hinnalisandit võib kohaldada sellise infrastruktuurimaksu suhtes, mis on diferentseeritud kooskõlas artikliga 7g.

3.   Pärast nõutava teabe saamist liikmesriigilt, kes kavatseb kohaldada hinnalisandit, teeb komisjon selle teabe kättesaadavaks artiklis 9c osutatud komitee liikmetele. Kui komisjon leiab, et kavandatav hinnalisand ei vasta lõikes 1 sätestatud tingimustele või et kavandataval hinnalisandil on märkimisväärne negatiivne mõju äärepoolsete piirkondade majanduslikule arengule, võib komisjon taotluse tagasi lükata või nõuda asjaomase liikmesriigi esitatud maksustamiskava muutmist. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 9c lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

4.   Teelõikudel, mis vastavad lõike 1 kohastele hinnalisandi kohaldamise kriteeriumidele, võivad liikmesriigid nõuda väliskulumaksu üksnes juhul, kui kohaldatakse hinnalisandit.

5.   Hinnalisandi summa arvatakse maha artikli 7c kohaselt arvutatud väliskulumaksu summast, välja arvatud EURO heitgaasiklassidesse 0, I ja II kuuluvate sõidukite puhul alates 2011. aasta 15. oktoobrist ja EURO heitgaasiklassi III kuuluvate sõidukite puhul alates 2015. aastast. Kogu kõnealune hinnalisandi ja väliskulumaksude üheaegsest kohaldamisest tekkinud tulu investeeritakse selliste üleeuroopalist huvi pakkuvate prioriteetsete projektide ehitamise rahastamisse, mis on määratletud otsuse nr 661/2010/EL III lisas.

Artikkel 7g

1.   Liikmesriigid diferentseerivad infrastruktuurimaksu vastavalt sõiduki EURO heitgaasiklassile nii, et ükski infrastruktuurimaks ei ole üle 100 % suurem samast, kõige rangematele heitenormidele vastavatelt samaväärsetelt sõidukitelt nõutavast maksust. Kehtivad kontsessioonilepingud on sellest nõudest vabastatud kuni lepingu uuendamiseni.

Liikmesriik võib siiski teha erandeid infrastruktuurimaksu diferentseerimise nõudest, kui:

| i) | see kahjustaks oluliselt teemaksusüsteemide sidusust tema territooriumil; |
| --- | --- |

i)

see kahjustaks oluliselt teemaksusüsteemide sidusust tema territooriumil;

| ii) | asjaomase teemaksusüsteemi puhul ei oleks sellise diferentseerimise kasutuselevõtmine tehniliselt praktiline; |
| --- | --- |

ii)

asjaomase teemaksusüsteemi puhul ei oleks sellise diferentseerimise kasutuselevõtmine tehniliselt praktiline;

| iii) | see tooks kaasa enimsaastavate sõidukite ümbersõidu koos selle negatiivse mõjuga liiklusohutusele ja rahvatervisele või |
| --- | --- |

iii)

see tooks kaasa enimsaastavate sõidukite ümbersõidu koos selle negatiivse mõjuga liiklusohutusele ja rahvatervisele või

| iv) | teemaks sisaldab väliskulumaksu. |
| --- | --- |

iv)

teemaks sisaldab väliskulumaksu.

Kõigist sellistest eranditest teatatakse komisjonile.

2.   Kui sõidukijuht või, kui see on asjakohane, vedaja ei ole kontrollimisel võimeline esitama sõiduki EURO heitgaasiklassi tõendamiseks vajalikke dokumente, võivad liikmesriigid kohaldada kõrgeimat maksumäära.

3.   Infrastruktuurimaksu võib diferentseerida ka selleks, et vähendada ummikuid, minimeerida infrastruktuurikahjusid, optimeerida asjaomase infrastruktuuri kasutamist või parandada liiklusohutust, tingimusel et:

| a) | diferentseerimine on läbipaistev, avalikustatud ja kõigile kasutajatele võrdsetel tingimustel kättesaadav, |
| --- | --- |

a)

diferentseerimine on läbipaistev, avalikustatud ja kõigile kasutajatele võrdsetel tingimustel kättesaadav,

| b) | diferentseeritakse sõltuvalt päevaajast, nädalapäevast või aastaajast, |
| --- | --- |

b)

diferentseeritakse sõltuvalt päevaajast, nädalapäevast või aastaajast,

| c) | ükski infrastruktuurimaks ei ole üle 175 % suurem artiklis 7b osutatud kaalutud keskmise infrastruktuurimaksu maksimaalsest tasemest, |
| --- | --- |

c)

ükski infrastruktuurimaks ei ole üle 175 % suurem artiklis 7b osutatud kaalutud keskmise infrastruktuurimaksu maksimaalsest tasemest,

| d) | tippkoormuse aeg, mille jooksul nõutakse ummikute vähendamise eesmärgil kõrgemaid infrastruktuurimakse, ei ületa viit tundi päevas, |
| --- | --- |

d)

tippkoormuse aeg, mille jooksul nõutakse ummikute vähendamise eesmärgil kõrgemaid infrastruktuurimakse, ei ületa viit tundi päevas,

| e) | diferentseerimist kavandatakse ja kohaldatakse läbipaistvalt ja tulusid mittemõjutaval viisil ummikutega teelõigu suhtes, pakkudes madalamaid teemaksumäärasid vedajatele, kes liiklevad tippkoormusevälisel ajal, ning kõrgemaid teemaksumäärasid vedajatele, kes liiklevad samal teelõigul tippkoormuse ajal, ning |
| --- | --- |

e)

diferentseerimist kavandatakse ja kohaldatakse läbipaistvalt ja tulusid mittemõjutaval viisil ummikutega teelõigu suhtes, pakkudes madalamaid teemaksumäärasid vedajatele, kes liiklevad tippkoormusevälisel ajal, ning kõrgemaid teemaksumäärasid vedajatele, kes liiklevad samal teelõigul tippkoormuse ajal, ning

| f) | liikmesriik, kes soovib sellist diferentseerimist kehtestada või olemasolevat muuta, teavitab sellest komisjoni ja esitab talle vajaliku teabe tagamaks, et tingimused on täidetud. Esitatud teabe alusel teeb komisjon üldsusele kättesaadavaks loetelu, mis sisaldab neid ajavahemikke ja vastavaid määrasid, mil diferentseerimist kohaldatakse, ja ajakohastab seda korrapäraselt. |
| --- | --- |

f)

liikmesriik, kes soovib sellist diferentseerimist kehtestada või olemasolevat muuta, teavitab sellest komisjoni ja esitab talle vajaliku teabe tagamaks, et tingimused on täidetud. Esitatud teabe alusel teeb komisjon üldsusele kättesaadavaks loetelu, mis sisaldab neid ajavahemikke ja vastavaid määrasid, mil diferentseerimist kohaldatakse, ja ajakohastab seda korrapäraselt.

4.   Lõigetes 1 ja 3 osutatud diferentseerimise eesmärk ei ole saada teemaksust täiendavat maksutulu. Tulude ootamatu suurenemine tasakaalustatakse diferentseerimisstruktuuri muutmisega hiljemalt kahe aasta jooksul alates selle aruandeaasta lõpust, mille jooksul lisatulu tekkis.

Artikkel 7h

1.   Vähemalt kuus kuud enne infrastruktuurimaksu uue sissenõudmiskorra rakendamist saadavad liikmesriigid komisjonile:

| a) | teemaksukorra puhul, mis ei hõlma kontsessioonile antavaid teemakse:






  — | ühikuväärtused ja muud näitajad, mida kasutatakse erinevate infrastruktuuri kuluelementide arvutamisel, ja |
| --- | --- | --- |

a)

teemaksukorra puhul, mis ei hõlma kontsessioonile antavaid teemakse:

—

ühikuväärtused ja muud näitajad, mida kasutatakse erinevate infrastruktuuri kuluelementide arvutamisel, ja

| — | selge teabe teemaksukorraga hõlmatavate sõidukite kohta ning selle teedevõrgu või teedevõrgu osa geograafilise ulatuse, mida kasutatakse kuluarvutuses, samuti protsendi kuludest, mida kavatsetakse katta; |
| --- | --- |

—

selge teabe teemaksukorraga hõlmatavate sõidukite kohta ning selle teedevõrgu või teedevõrgu osa geograafilise ulatuse, mida kasutatakse kuluarvutuses, samuti protsendi kuludest, mida kavatsetakse katta;

| b) | kontsessiooni teemakse hõlmava teemaksukorra puhul:






  — | kontsessioonilepingud või selliste lepingute olulised muudatused, |
| --- | --- | --- |

b)

kontsessiooni teemakse hõlmava teemaksukorra puhul:

—

kontsessioonilepingud või selliste lepingute olulised muudatused,

| — | aluspõhimõtted, millele on tuginenud kontsessioonile andja kontsessioonilepingu teatises, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) (14) VII B lisas; kõnealused aluspõhimõtted sisaldavad prognoositavaid kulusid, nagu need on määratletud artikli 7b lõikes 1 ja mis nähakse ette kontsessioonilepingu alusel, samuti prognoositavat liikluskoormust sõidukitüüpide kaupa, kavandatava teemaksu tasemeid ja kontsessioonilepinguga hõlmatud teedevõrgu geograafilist ulatust. |
| --- | --- |

—

aluspõhimõtted, millele on tuginenud kontsessioonile andja kontsessioonilepingu teatises, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) (14) VII B lisas; kõnealused aluspõhimõtted sisaldavad prognoositavaid kulusid, nagu need on määratletud artikli 7b lõikes 1 ja mis nähakse ette kontsessioonilepingu alusel, samuti prognoositavat liikluskoormust sõidukitüüpide kaupa, kavandatava teemaksu tasemeid ja kontsessioonilepinguga hõlmatud teedevõrgu geograafilist ulatust.

2.   Kuue kuu jooksul pärast kogu vajaliku teabe saamist kooskõlas lõikega 1 esitab komisjon arvamuse artiklis 7e sätestatud kohustuste täitmise kohta. Komisjoni arvamused tehakse kättesaadavaks artiklis 9c osutatud komiteele.

3.   Enne väliskulumaksu uue sissenõudmiskorra rakendamist saadavad liikmesriigid komisjonile järgmised andmed:

| a) | täpne teave selle kohta, millistel teelõikudel kavatsetakse nõuda väliskulumaksu, ning esitavad sõidukiklassid, teeliigid ja täpsed ajavahemikud, vastavalt millele väliskulumaksu diferentseeritakse; |
| --- | --- |

a)

täpne teave selle kohta, millistel teelõikudel kavatsetakse nõuda väliskulumaksu, ning esitavad sõidukiklassid, teeliigid ja täpsed ajavahemikud, vastavalt millele väliskulumaksu diferentseeritakse;

| b) | kavandatud kaalutud keskmine väliskulumaks ja kavandatud kogutulu; |
| --- | --- |

b)

kavandatud kaalutud keskmine väliskulumaks ja kavandatud kogutulu;

| c) | kui see on asjakohane, maksusumma kehtestamiseks artikli 7c lõike 4 kohaselt määratud asutuse ja selle esindaja nimi; |
| --- | --- |

c)

kui see on asjakohane, maksusumma kehtestamiseks artikli 7c lõike 4 kohaselt määratud asutuse ja selle esindaja nimi;

| d) | IIIa lisas esitatud arvutusmeetodi kohaldamise tõendamiseks vajalikud näitajad, andmed ja teave. |
| --- | --- |

d)

IIIa lisas esitatud arvutusmeetodi kohaldamise tõendamiseks vajalikud näitajad, andmed ja teave.

4.   Komisjon teeb otsuse artiklites 7b, 7c, 7j või artikli 9 lõikes 2 sätestatud kohustuste täitmise kohta hiljemalt:

| a) | kuus kuud pärast lõikes 3 osutatud andmete esitamist või |
| --- | --- |

a)

kuus kuud pärast lõikes 3 osutatud andmete esitamist või

| b) | kui see on asjakohane, täiendavad kolm kuud pärast lõikes 3 osutatud täiendavate andmete saamist komisjoni taotlusel. |
| --- | --- |

b)

kui see on asjakohane, täiendavad kolm kuud pärast lõikes 3 osutatud täiendavate andmete saamist komisjoni taotlusel.

Asjaomane liikmesriik kohandab kavandatavat väliskulumaksu, et viia see vastavusse komisjoni otsusega. Komisjoni otsus tehakse kättesaadavaks artiklis 9c osutatud komiteele, Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 7i

1.   Liikmesriigid ei tee ühelegi kasutajale allahindlust seoses teemaksus sisalduva väliskulumaksuga ega vähenda kõnealust maksu.

2.   Liikmesriigid võivad teha infrastruktuurimaksu allahindluse või kõnealust maksu vähendada järgmistel tingimustel:

| a) | sellest tulenev maksustamisstruktuur on proportsionaalne, avalikustatud, kasutajatele võrdselt kättesaadav ega tekita teistele kasutajatele lisakulusid kõrgemate teemaksude näol; |
| --- | --- |

a)

sellest tulenev maksustamisstruktuur on proportsionaalne, avalikustatud, kasutajatele võrdselt kättesaadav ega tekita teistele kasutajatele lisakulusid kõrgemate teemaksude näol;

| b) | tänu sellisele allahindlusele või maksuvähendusele hoitakse kokku halduskulusid ning |
| --- | --- |

b)

tänu sellisele allahindlusele või maksuvähendusele hoitakse kokku halduskulusid ning

| c) | allahindlus või maksuvähendus ei ületa 13 % infrastruktuurimaksust, mida tasuvad samaväärsed allahindluse ja maksuvähenduse tingimustele mittevastavad sõidukid. |
| --- | --- |

c)

allahindlus või maksuvähendus ei ületa 13 % infrastruktuurimaksust, mida tasuvad samaväärsed allahindluse ja maksuvähenduse tingimustele mittevastavad sõidukid.

3.   Kooskõlas artikli 7g lõike 3 punktis b ja artikli 7g lõikes 4 sätestatud tingimustega võib teemaksumäärasid erandjuhtudel, nimelt otsuse nr 661/2010/EL III lisas määratletud kõrget üleeuroopalist huvi pakkuvate eriprojektide korral, diferentseerida muul viisil, et tagada selliste projektide äriline tasuvus, kui need konkureerivad otseselt muude transpordiliikidega. Sellest tulenev maksustamisstruktuur on lineaarne, proportsionaalne, avalikustatud ja kõigile kasutajatele võrdsetel tingimustel kättesaadav ega tekita teistele kasutajatele lisakulusid kõrgemate teemaksude näol. Enne kõnealuse maksustamisstruktuuri rakendamist kontrollib komisjon selle vastavust nimetatud tingimustele.

Artikkel 7j

1.   Tee- ja kasutusmakse kohaldatakse ja kogutakse ning nende tasumist kontrollitakse nii, et see võimalikult vähe takistab sujuvat liiklusvoogu ja et oleks võimalik vältida kohustuslikku kontrolli liidu sisepiiridel. Sel eesmärgil teevad liikmesriigid koostööd, et näha ette meetodid, mille abil vedajad saavad tavapäraseid makseviise kasutades tasuda tee- ja kasutusmakse ööpäevaringselt vähemalt põhilistes müügipunktides nii neid makse kohaldavates liikmesriikides kui ka neist väljaspool. Liikmesriigid näevad tee- ja kasutusmaksude tasumiskohtades ette asjakohased tingimused, et säilitada tavapäraste liiklusohutusnõuete täitmine.

2.   Tee- ja kasutusmaksude kogumise kord ei aseta teedevõrku ebaregulaarselt kasutavaid kasutajaid rahaliselt ega muul viisil põhjendamatult ebasoodsasse olukorda. Eelkõige juhul, kui liikmesriik kogub tee- või kasutusmaksu ainult sellise süsteemi alusel, mis nõuab sõidukile paigaldatava seadme kasutamist, tagab liikmesriik, et kõikidel kasutajatel on võimalik hankida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/52/EÜ (ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta) (15) nõuetele vastavaid asjakohaseid sõidukile paigaldatavaid seadmeid mõistlikel halduslikel ja majanduslikel tingimustel.

3.   Kui liikmesriik maksustab sõiduki teemaksuga, märgitakse teemaksu kogusumma ning infrastruktuuri- ja/või väliskulumaksu summa vedajale (võimaluse korral elektrooniliselt) väljastatavale kviitungile.

4.   Kui see on majanduslikult teostatav, kehtestavad liikmesriigid väliskulumaksu ja koguvad seda direktiivi 2004/52/EÜ artikli 2 lõike 1 nõuetele vastava elektroonilise süsteemi abil. Komisjon edendab liikmesriikidevahelist koostööd, mis võib osutuda vajalikuks, et tagada Euroopa tasandil teemaksu kogumise elektrooniliste süsteemide koostalitlusvõime.

Artikkel 7k

Ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist, ei mõjuta käesolev direktiiv teemaksude ja/või infrastruktuuri kasutusmaksu süsteemi kasutusele võtvate liikmesriikide vabadust maksta kõnealuste maksude puhul asjakohast hüvitist.

| 3) | Artikli 8a järele lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 8b
  1.   Kaks või enam liikmesriiki võivad teha koostööd kogu nende territooriumil kohaldatava ühise teemaksusüsteemi kehtestamiseks. Sel juhul tagavad kõnealused liikmesriigid, et komisjoni teavitatakse sellisest koostööst, süsteemi edasisest rakendamisest ja selle võimalikest muudatustest.
  2.   Ühise teemaksusüsteemi suhtes kohaldatakse artiklites 7–7k sätestatud tingimusi. Ühise süsteemiga võivad liituda teised liikmesriigid.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 8a järele lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 8b

1.   Kaks või enam liikmesriiki võivad teha koostööd kogu nende territooriumil kohaldatava ühise teemaksusüsteemi kehtestamiseks. Sel juhul tagavad kõnealused liikmesriigid, et komisjoni teavitatakse sellisest koostööst, süsteemi edasisest rakendamisest ja selle võimalikest muudatustest.

2.   Ühise teemaksusüsteemi suhtes kohaldatakse artiklites 7–7k sätestatud tingimusi. Ühise süsteemiga võivad liituda teised liikmesriigid.”

| 4) | Artikli 9 lõiked 1a ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1a.   Käesolev direktiiv ei takista liikmesriikidel mittediskrimineerivalt kohaldada spetsiaalselt kehtestatud reguleerivaid makse, et vähendada liiklusummikuid või võidelda keskkonnamõjudega, sealhulgas halva õhukvaliteediga, linnapiirkonna mis tahes teedel, sealhulgas linnapiirkonda läbivatel üleeuroopalise teedevõrgu teedel.
  2.   Liikmesriigid määravad kindlaks käesoleva direktiiviga saadava tulu kasutamise. Transpordivõrgu kui terviku arendamise võimaldamiseks tuleks infrastruktuuri- ja väliskulumaksust saadavat tulu või selle tulu rahalise väärtuse ekvivalenti kasutada transpordisektori hüvanguks ja kogu transpordisüsteemi optimeerimiseks. Eelkõige väliskulumaksust saadavat tulu või selle tulu rahalise väärtuse ekvivalenti tuleks kasutada transpordi säästvamaks muutmiseks, muu hulgas ühe või enama järgmise meetme abil:






  a) | hõlbustades tõhusat hinnakujundust; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 9 lõiked 1a ja 2 asendatakse järgmisega:

„1a.   Käesolev direktiiv ei takista liikmesriikidel mittediskrimineerivalt kohaldada spetsiaalselt kehtestatud reguleerivaid makse, et vähendada liiklusummikuid või võidelda keskkonnamõjudega, sealhulgas halva õhukvaliteediga, linnapiirkonna mis tahes teedel, sealhulgas linnapiirkonda läbivatel üleeuroopalise teedevõrgu teedel.

2.   Liikmesriigid määravad kindlaks käesoleva direktiiviga saadava tulu kasutamise. Transpordivõrgu kui terviku arendamise võimaldamiseks tuleks infrastruktuuri- ja väliskulumaksust saadavat tulu või selle tulu rahalise väärtuse ekvivalenti kasutada transpordisektori hüvanguks ja kogu transpordisüsteemi optimeerimiseks. Eelkõige väliskulumaksust saadavat tulu või selle tulu rahalise väärtuse ekvivalenti tuleks kasutada transpordi säästvamaks muutmiseks, muu hulgas ühe või enama järgmise meetme abil:

a)

hõlbustades tõhusat hinnakujundust;

| b) | vähendades maanteetranspordist põhjustatud saastet tekkekohas; |
| --- | --- |

b)

vähendades maanteetranspordist põhjustatud saastet tekkekohas;

| c) | leevendades maanteetranspordist põhjustatud saaste mõju tekkekohas; |
| --- | --- |

c)

leevendades maanteetranspordist põhjustatud saaste mõju tekkekohas;

| d) | parandades sõidukite CO2- ja energiatõhusust; |
| --- | --- |

d)

parandades sõidukite CO2- ja energiatõhusust;

| e) | arendades alternatiivset infrastruktuuri transpordikasutajate jaoks ja/või suurendades praegust läbilaskevõimet; |
| --- | --- |

e)

arendades alternatiivset infrastruktuuri transpordikasutajate jaoks ja/või suurendades praegust läbilaskevõimet;

| f) | toetades üleeuroopalist transpordivõrku; |
| --- | --- |

f)

toetades üleeuroopalist transpordivõrku;

| g) | optimeerides logistikat; |
| --- | --- |

g)

optimeerides logistikat;

| h) | parandades liiklusohutust ning |
| --- | --- |

h)

parandades liiklusohutust ning

| i) | nähes ette turvalisi parklaid. |
| --- | --- |

i)

nähes ette turvalisi parklaid.

Käesolev lõige loetakse liikmesriikide poolt kohaldatuks, kui nad on kehtestanud maksu- ja rahalise toetuse poliitika, mis võimendab üleeuroopalisele võrgule antavat rahalist toetust ja mille ekvivalentne väärtus moodustab vähemalt 15 % infrastruktuuri- ja väliskulumaksudest saadavast tulust igas liikmesriigis, ja nad seda rakendavad.”

| 5) | Artiklid 9b ja 9c asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9b
  Komisjon hõlbustab käesoleva direktiivi ja eelkõige lisade rakendamisega seotud dialoogi ja oskusteabe vahetust liikmesriikide vahel.
  Artikkel 9c
  1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) tähenduses (16).
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
  Artikkel 9d
  Komisjon võtab kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusaktid, mis käsitlevad:






  — | 0 lisa kohandamist liidu õigustikuga; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklid 9b ja 9c asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9b

Komisjon hõlbustab käesoleva direktiivi ja eelkõige lisade rakendamisega seotud dialoogi ja oskusteabe vahetust liikmesriikide vahel.

Artikkel 9c

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) tähenduses (16).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

Artikkel 9d

Komisjon võtab kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusaktid, mis käsitlevad:

—

0 lisa kohandamist liidu õigustikuga;

| — | IIIa lisa punktide 4.1 ja 4.2 valemite kohandamist teaduse ja tehnika arenguga. |
| --- | --- |

—

IIIa lisa punktide 4.1 ja 4.2 valemite kohandamist teaduse ja tehnika arenguga.

Käesolevas artiklis osutatud delegeeritud õigusaktide puhul kohaldatakse artiklites 9e, 9f ja 9 g sätestatud menetlust.

Artikkel 9e

1.   Komisjonile antakse määramata ajaks õigus võtta vastu artiklis 9d osutatud delegeeritud õigusakte.

2.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 9f ja 9 g sätestatud tingimusi.

Artikkel 9f

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 9d osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.

2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.

3.   Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine ja see otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 9g

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.

2.   Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ning see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.

3.   Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.

| 6) | Artikli 10 lõikes 1 asendatakse sõnad „Euroopa Ühenduste” sõnadega „Euroopa Liidu”. |
| --- | --- |

6)

Artikli 10 lõikes 1 asendatakse sõnad „Euroopa Ühenduste” sõnadega „Euroopa Liidu”.

| 7) | Artikli 10 järele lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 10a
  1.   II lisas sätestatud summad eurodes ja IIIb lisa 1. ja 2. tabelis sätestatud summad sentides vaadatakse läbi iga kahe aasta tagant alates 1. jaanuarist 2013, et võtta arvesse komisjoni (Eurostati) avaldatud kogu ELi hõlmava ühtlustatud tarbijahinnaindeksi (välja arvatud energia ja töötlemata toiduained) muutumist.
  Summasid kohandatakse automaatselt, suurendades baassummat eurodes või sentides nimetatud indeksi muutusega protsentides. Saadud summad ümardatakse II lisa puhul eurodeks, IIIb lisa 1. tabeli puhul sendi kümnendikeks ning IIIb lisa 2. tabeli puhul sendi sajandikeks.
  2.   Komisjon avaldab lõikes 1 osutatud kohandatud summad Euroopa Liidu Teatajas. Kohandatud summad jõustuvad avaldamisele järgneva kuu esimesel päeval.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 10 järele lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 10a

1.   II lisas sätestatud summad eurodes ja IIIb lisa 1. ja 2. tabelis sätestatud summad sentides vaadatakse läbi iga kahe aasta tagant alates 1. jaanuarist 2013, et võtta arvesse komisjoni (Eurostati) avaldatud kogu ELi hõlmava ühtlustatud tarbijahinnaindeksi (välja arvatud energia ja töötlemata toiduained) muutumist.

Summasid kohandatakse automaatselt, suurendades baassummat eurodes või sentides nimetatud indeksi muutusega protsentides. Saadud summad ümardatakse II lisa puhul eurodeks, IIIb lisa 1. tabeli puhul sendi kümnendikeks ning IIIb lisa 2. tabeli puhul sendi sajandikeks.

2.   Komisjon avaldab lõikes 1 osutatud kohandatud summad Euroopa Liidu Teatajas. Kohandatud summad jõustuvad avaldamisele järgneva kuu esimesel päeval.”

| 8) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  1.   Väliskulu- ja/või infrastruktuurimaksuga maksustavad liikmesriigid koostavad hiljemalt 16. oktoobriks 2014 ja seejärel iga nelja aasta tagant aruande oma territooriumil kehtestatud teemaksude, sealhulgas kontsessiooni teemaksude kohta ja edastavad selle komisjonile, kes teeb selle kättesaadavaks teistele liikmesriikidele. Kõnealusest aruandest võib välja jätta teemaksukorrad, mis juba kehtisid 10. juunil 2008 ja mis ei sisalda väliskulumakse, seni kuni need korrad kehtivad ja tingimusel, et neid pole oluliselt muudetud. Kõnealune aruanne sisaldab teavet järgmise kohta:






  a) | kaalutud keskmine väliskulumaks ja sõidukiklassi, teeliigi ja ajavahemiku iga kombinatsiooni puhul sissenõutud konkreetsed summad; |
| --- | --- | --- |

8)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

1.   Väliskulu- ja/või infrastruktuurimaksuga maksustavad liikmesriigid koostavad hiljemalt 16. oktoobriks 2014 ja seejärel iga nelja aasta tagant aruande oma territooriumil kehtestatud teemaksude, sealhulgas kontsessiooni teemaksude kohta ja edastavad selle komisjonile, kes teeb selle kättesaadavaks teistele liikmesriikidele. Kõnealusest aruandest võib välja jätta teemaksukorrad, mis juba kehtisid 10. juunil 2008 ja mis ei sisalda väliskulumakse, seni kuni need korrad kehtivad ja tingimusel, et neid pole oluliselt muudetud. Kõnealune aruanne sisaldab teavet järgmise kohta:

a)

kaalutud keskmine väliskulumaks ja sõidukiklassi, teeliigi ja ajavahemiku iga kombinatsiooni puhul sissenõutud konkreetsed summad;

| b) | infrastruktuurimaksu diferentseerimine sõltuvalt sõiduki tüübist ja ajast; |
| --- | --- |

b)

infrastruktuurimaksu diferentseerimine sõltuvalt sõiduki tüübist ja ajast;

| c) | kaalutud keskmine infrastruktuurimaks ja selle kaudu saadud kogutulu; |
| --- | --- |

c)

kaalutud keskmine infrastruktuurimaks ja selle kaudu saadud kogutulu;

| d) | väliskulumaksu kaudu saadud kogutulu ning |
| --- | --- |

d)

väliskulumaksu kaudu saadud kogutulu ning

| e) | artikli 9 lõike 2 alusel võetud meetmed. |
| --- | --- |

e)

artikli 9 lõike 2 alusel võetud meetmed.

2.   Komisjon, keda abistab artiklis 9c osutatud komitee, esitab hiljemalt 16. oktoobriks 2015 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise ja mõju kohta, eelkõige liiklusest tulenevate saastekulude hüvitamist käsitlevate sätete tõhususe kohta ning üle 3,5 ja alla 12 tonniste sõidukite direktiivi kohaldamisalasse lisamise kohta. Samuti analüüsitakse nimetatud aruandes pidevale seirele tuginedes ning hinnatakse muu hulgas järgmist:

| a) | käesolevas direktiivis ette nähtud meetmete tõhusust maanteetranspordi põhjustatud negatiivse mõju vähendamisel, võttes samuti arvesse eelkõige mõju geograafiliselt isoleeritud ja äärealadel asuvatele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

a)

käesolevas direktiivis ette nähtud meetmete tõhusust maanteetranspordi põhjustatud negatiivse mõju vähendamisel, võttes samuti arvesse eelkõige mõju geograafiliselt isoleeritud ja äärealadel asuvatele liikmesriikidele;

| b) | käesoleva direktiivi rakendamise mõju kasutajatele, et suunata neid kõige keskkonnasõbralikumate ja tõhusamate transpordilahenduste kasutamisele, ning teavet vahemaal põhinevate maksude kasutuselevõtmise kohta; |
| --- | --- |

b)

käesoleva direktiivi rakendamise mõju kasutajatele, et suunata neid kõige keskkonnasõbralikumate ja tõhusamate transpordilahenduste kasutamisele, ning teavet vahemaal põhinevate maksude kasutuselevõtmise kohta;

| c) | artiklis 7g osutatud infrastruktuurimaksude diferentseerimise rakendamist ja selle mõju kohaliku õhusaaste ja ummikute vähenemisele. Aruandes hinnatakse ka seda, kas maksimaalne diferentseerimine ja tippkoormuse ajavahemikud, nagu on osutatud artiklis 7g, on piisavad diferentseerimise mehhanismi nõuetekohase toimimise võimaldamiseks; |
| --- | --- |

c)

artiklis 7g osutatud infrastruktuurimaksude diferentseerimise rakendamist ja selle mõju kohaliku õhusaaste ja ummikute vähenemisele. Aruandes hinnatakse ka seda, kas maksimaalne diferentseerimine ja tippkoormuse ajavahemikud, nagu on osutatud artiklis 7g, on piisavad diferentseerimise mehhanismi nõuetekohase toimimise võimaldamiseks;

| d) | teaduse arengut transpordi väliskulude hindamisel nende arvessevõtmise eesmärgil ning |
| --- | --- |

d)

teaduse arengut transpordi väliskulude hindamisel nende arvessevõtmise eesmärgil ning

| e) | edusamme liiklejate suhtes maksude kohaldamisel ja kommertsveokite suhtes kohaldatavate maksustamissüsteemide järkjärgulise ühtlustamise viise. |
| --- | --- |

e)

edusamme liiklejate suhtes maksude kohaldamisel ja kommertsveokite suhtes kohaldatavate maksustamissüsteemide järkjärgulise ühtlustamise viise.

Aruandes hinnatakse ka elektrooniliste süsteemide kasutamist infrastruktuuri- ja väliskulumaksude kehtestamiseks ja kogumiseks ning nende koostalitlusvõime taset vastavalt direktiivile 2004/52/EÜ.

3.   Aruandele lisatakse vajaduse korral Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatav ettepanek käesoleva direktiivi edasiseks läbivaatamiseks.

4.   Hiljemalt 16. oktoobriks 2012 esitab komisjon aruande, milles tehakse kokkuvõte muude meetmete (nt õiguspoliitika) kohta, mis on võetud selleks, et võtta arvesse või vähendada kõigi transpordiliikide keskkonna, müra ja tervisega seotud väliskulusid, sealhulgas õigusliku aluse ja kasutatud maksimummäärade kohta.

Selleks, et tagada aus konkurents transpordiliikide vahel ja maksustada järk-järgult kõikide transpordiliikide väliskulud, sisaldab aruanne selliste meetmete ajakava, mis tuleb võtta seni veel arvesse võtmata muude liikide või sõidukite ja/või väliskuluelementide käsitlemiseks, võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ (millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik) (17) läbivaatamisel tehtud edusamme.

| 9) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Käesolevas lisas sätestatakse kaalutud keskmise infrastruktuurimaksu arvutamise põhimõtted kooskõlas artikli 7b lõikega 1. Kohustus seostada infrastruktuurimaksud kuludega ei piira liikmesriikide vabadust otsustada kooskõlas artikli 7b lõikega 2 mitte katta kogu kulu infrastruktuurimaksudest saadava tulu kaudu või vabadust kehtestada kooskõlas artikliga 7f keskmisest erineva määraga spetsiaalseid infrastruktuurimakse.”; |
| --- | --- | --- |

9)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolevas lisas sätestatakse kaalutud keskmise infrastruktuurimaksu arvutamise põhimõtted kooskõlas artikli 7b lõikega 1. Kohustus seostada infrastruktuurimaksud kuludega ei piira liikmesriikide vabadust otsustada kooskõlas artikli 7b lõikega 2 mitte katta kogu kulu infrastruktuurimaksudest saadava tulu kaudu või vabadust kehtestada kooskõlas artikliga 7f keskmisest erineva määraga spetsiaalseid infrastruktuurimakse.”;

| b) | teises lõigus asendatakse sõna „ühenduse” sõnaga „liidu”; |
| --- | --- |

b)

teises lõigus asendatakse sõna „ühenduse” sõnaga „liidu”;

| c) | punkti 1 teises taandes asendatakse sõnad „artikli 7a lõike 1” sõnadega „artikli 7b lõike 2”. |
| --- | --- |

c)

punkti 1 teises taandes asendatakse sõnad „artikli 7a lõike 1” sõnadega „artikli 7b lõike 2”.

| 10) | III lisa järele lisatakse käesoleva direktiivi lisas esitatud tekst. |
| --- | --- |

10)

III lisa järele lisatakse käesoleva direktiivi lisas esitatud tekst.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 16. oktoobriks 2013. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Käesoleva direktiivi ülevõtmise ja rakendamise kohustust ei kohaldata liikmesriikide suhtes, kes ei kohalda oma territooriumil ei tee- ega kasutusmaksu.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 27. september 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT C 255, 22.9.2010, lk 92.

1

(2)  ELT C 120, 28.5.2009, lk 47.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2009. aasta seisukoht (ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 345) ja nõukogu 14. veebruari 2011. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 77 E, 11.3.2011, lk 1). Euroopa Parlamendi 7. juuni 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 12. septembri 2011. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT L 187, 20.7.1999, lk 42.

4

(5)  EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12.

5

(6)  ELT L 204, 5.8.2010, lk 1.

6

(7)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 124.

7

(8)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

8

(9)  http://ec.europa.eu/transport/costs/handbook/index_en.htm.

9

(10)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

10

(11)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

11

(12)  EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8.

12

(13)  ELT L 204, 5.8.2010, lk 1.

13

(14)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

14

(15)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 124.”

15

(16)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

16

(17)  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.”

17

---

LISA

IIIa LISA

VÄLISKULUMAKSUGA MAKSUSTAMISE MIINIMUMNÕUDED

Käesolevas lisas sätestatakse väliskulumaksuga maksustamise ja maksimaalse kaalutud keskmise väliskulumaksu arvutamise miinimumnõuded.

1.   Asjaomased teedevõrgu osad

Liikmesriigid määravad täpselt kindlaks oma teedevõrgu osa või osad, mille suhtes kohaldatakse väliskulumaksu.

Kui liikmesriik otsustab väliskulumaksuga maksustada ainult ühe või mõne osa teedevõrgust, mis kuulub käesoleva direktiivi kohaldamisalasse, valitakse kõnealune osa või kõnealused osad välja pärast hindamist, millega tehakse kindlaks järgmised asjaolud:

| — | sõidukid põhjustavad väliskulumaksuga maksustatavaid teid kasutades rohkem keskkonnakahju, kui seda tehakse keskmiselt käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluva teedevõrgu muudes osades, mille suhtes ei kohaldata väliskulumaksu, või |
| --- | --- |

—

sõidukid põhjustavad väliskulumaksuga maksustatavaid teid kasutades rohkem keskkonnakahju, kui seda tehakse keskmiselt käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluva teedevõrgu muudes osades, mille suhtes ei kohaldata väliskulumaksu, või

| — | väliskulumaksu kehtestamisel käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluva teedevõrgu muudes osades võiks olla negatiivne mõju keskkonnale või liiklusohutusele, või väliskulumaksuga maksustamisega ja selle kogumisega kaasneksid ebaproportsionaalsed kulud. |
| --- | --- |

—

väliskulumaksu kehtestamisel käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluva teedevõrgu muudes osades võiks olla negatiivne mõju keskkonnale või liiklusohutusele, või väliskulumaksuga maksustamisega ja selle kogumisega kaasneksid ebaproportsionaalsed kulud.

2.   Maksuga hõlmatavad sõidukid, teed ja ajavahemik

Liikmesriik teatab komisjonile sõidukite klassifikatsiooni, mille järgi teemaks diferentseeritakse. Samuti teatab liikmesriik komisjonile nende teede asukoha, mille suhtes kohaldatakse kõrgemat väliskulumaksu määra (edaspidi „linnalähised teed (sealhulgas kiirteed)”), ning nende teede asukoha, mille suhtes kohaldatakse madalamat väliskulumaksu määra (edaspidi „linnadevahelised teed (sealhulgas kiirteed)”).

Vajaduse korral teatab liikmesriik komisjonile ka täpsed ööajale vastavad ajavahemikud, mille jooksul võib kehtestada kõrgema mürasaaste väliskulumaksu määra, et võtta arvesse kõrgemat mürataset.

Teede klassifitseerimisel linnalähisteks teedeks (sealhulgas kiirteed), linnadevahelisteks teedeks (sealhulgas kiirteed) ning ajavahemike määratlemisel võetakse aluseks objektiivsed kriteeriumid, mis on seotud saaste tekkega teedel ja nende ümbruses, näiteks rahvastikutihedus, ja käesoleva direktiivi kohaselt mõõdetud kõrgeima saastetasemega päevade arv aastas. Kõnealused kriteeriumid lisatakse teatisesse.

3.   Maksusumma

Liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus määrab iga sõidukiklassi, teeliigi ja ajavahemiku kohta ühe konkreetse summa. Sellest tulenev maksustamisstruktuur, sh öise ajavahemiku (kui väliskulumaksu puhul on võetud arvesse mürasaastest tulenevat kulu) algus- ja lõpuaeg, on läbipaistev, avalikustatud ja kõigile kasutajatele võrdsetel tingimustel kättesaadav. Avalikustamine peaks toimuma õigeaegselt enne rakendamist. Kõik näitajad, andmed ja muu erinevate väliskuluelementide arvutamise mõistmiseks vajalik teave avalikustatakse.

Maksu kehtestamisel juhindub liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus tõhusa hinnakujunduspoliitika põhimõttest, mille kohaselt hind on ligilähedane maksustatava sõiduki kasutamisega seotud sotsiaalsetele piirkuludele.

Maksu kehtestamisel võetakse arvesse liikluse ümbersuundumise ohtu ja selle negatiivset mõju liiklusohutusele, keskkonnale ja ummikute tekkele ning kõnealuste ohtude leevendamise võimalusi.

Liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus kontrollib maksustamiskava tõhusust maanteetranspordist tuleneva keskkonnakahju vähendamisel. Vajaduse korral kohandab liikmesriik iga kahe aasta järel maksustamisstruktuuri ja teatava sõidukiklassi, teeliigi ja ajavahemiku kohta kehtestatud konkreetset maksusummat vastavalt transpordi pakkumise ja nõudluse muutustele.

4.   Väliskuluelemendid

4.1.   Liiklusest tulenevad õhusaastekulud

Kui liikmesriik otsustab lisada väliskulumaksu alla kõik liiklusest tulenevad õhusaastekulud või osa nendest, arvutab liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus liiklusest tulenevad sissenõutavad õhusaastekulud järgmise valemi abil või IIIb lisa tabelis 1 esitatud ühikuväärtuste alusel, kui kõnealused väärtused on väiksemad:

Formula

kus

| — | = | PCVij | = | on õhusaastekulud sõidukiklassi i puhul teeliigil j (eurot sõidukilomeetri kohta) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | EFik | = | on saasteaine k ja sõidukiklassi i heitetegur (grammi sõidukilomeetri kohta) |
| — | = | PCjk | = | on saasteainega k seotud rahaline kulu teeliigi j puhul (eurot grammi kohta) |

—

=

PCVij

=

on õhusaastekulud sõidukiklassi i puhul teeliigil j (eurot sõidukilomeetri kohta)

—

=

EFik

=

on saasteaine k ja sõidukiklassi i heitetegur (grammi sõidukilomeetri kohta)

—

=

PCjk

=

on saasteainega k seotud rahaline kulu teeliigi j puhul (eurot grammi kohta)

Heitetegurid on samad, mida liikmesriik kasutas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiviga 2001/81/EÜ (teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta) (1) ette nähtud siseriiklike heiteandmekogude koostamisel (milleks kasutatakse EMEP/CORINAIRi heiteandmekogude juhiseid) (2). Saasteainetega seotud rahalise kulu määrab kindlaks liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus, võttes arvesse uusimaid teooriaid ja uusimat praktikat.

Liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus võib kohaldada õhusaastekulude väärtuse arvutamisel teaduslikult tõestatud alternatiivmeetodeid, mille puhul kasutatakse õhusaasteainete mõõtmise andmeid ja õhusaasteainetega seotud rahalise kulu kohalikku väärtust, tingimusel et tulemused ei ületa iga sõidukiklassi kohta IIIb lisa tabelis 1 osutatud ühikuväärtusi.

4.2.   Liiklusest tulenevad mürakulud

Kui liikmesriik otsustab lisada väliskulumaksu alla kõik liiklusest tulenevad mürakulud või osa nendest, arvutab liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus liiklusest tulenevad sissenõutavad mürakulud järgmise valemi abil või IIIb lisa tabelis 2 esitatud ühikuväärtuste alusel, kui kõnealused väärtused on väiksemad:

Formula

Formula

Formula

kus

| — | NCVj | on mürakulud ühe raske kaubaveoki puhul teeliigil j (eurot sõidukilomeetri kohta) |
| --- | --- | --- |
| — | NCjk | on mürakulud inimese kohta, kes puutub teeliigil j kokku müratasemega k (eurot inimese kohta) |
| — | POPk | on iga päev müratasemega k kokku puutuvate elanike arv kilomeetri kohta (inimest kilomeetri kohta) |
| — | WADT | on kaalutud keskmine liiklustihedus päevas (sõiduautoekvivalent) |
| — | a ja b | on liikmesriikide määratud kaalutegur, nii et saadav kaalutud keskmine müramaks sõidukikilomeetri kohta ei ületaks NCVj (päeval). |

—

NCVj

on mürakulud ühe raske kaubaveoki puhul teeliigil j (eurot sõidukilomeetri kohta)

—

NCjk

on mürakulud inimese kohta, kes puutub teeliigil j kokku müratasemega k (eurot inimese kohta)

—

POPk

on iga päev müratasemega k kokku puutuvate elanike arv kilomeetri kohta (inimest kilomeetri kohta)

—

WADT

on kaalutud keskmine liiklustihedus päevas (sõiduautoekvivalent)

—

a ja b

on liikmesriikide määratud kaalutegur, nii et saadav kaalutud keskmine müramaks sõidukikilomeetri kohta ei ületaks NCVj (päeval).

Liiklusest tulenev mürasaaste sõltub mõõdetud müratasemetest müraga kokkupuute kohas ja müratõkete taga (kui neid on).

Müratasemega k kokkupuutuvate elanike arv saadakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/49/EÜ (mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega) (3) artikli 7 kohastest strateegilistest mürakaartidest.

Müratasemega k kokkupuutumise kulu inimese kohta määrab kindlaks liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus, võttes arvesse uusimaid teooriaid ja uusimat praktikat.

Kaalutud keskmise igapäevase liiklustiheduse puhul võib raskete kaubaveokite ja sõiduautode vaheline samaväärsustegur e olla maksimaalselt 4.

Liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus võib mürakulude arvutamisel kohaldada teaduslikult tõestatud alternatiivmeetodeid, tingimusel et tulemused ei ületa IIIb lisa tabelis 2 osutatud ühikuväärtusi.

Liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus võib kehtestada diferentseeritud müramakse eesmärgiga soodustada vaiksemate sõidukite kasutamist, tingimusel et see ei põhjusta välisriigi sõidukite diskrimineerimist. Diferentseeritud müramaksude kehtestamisel ei tohi kõige mürarikkamate sõidukite kategooria maks ületada IIIb lisa tabelis 2 esitatud ühikuväärtusi ega kõige vaiksemate sõidukite neljakordset müramaksu.

IIIb LISA

MAKSIMAALNE KAALUTUD KESKMINE VÄLISKULUMAKS

Käesolevas lisas sätestatakse näitajad, mida tuleb kasutada maksimaalse kaalutud keskmise väliskulumaksu arvutamiseks.

1.   Liiklusest tulenevad maksimaalsed õhusaastekulud

Tabel 1:   Maksimaalne maksustatav õhusaastekulu

| Senti sõidukilomeetri kohta | Linnalähised teed
  (sealhulgas kiirteed) | Linnadevahelised teed
  (sealhulgas kiirteed) |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 16 | 12 |
| EURO I | 11 | 8 |
| EURO II | 9 | 7 |
| EURO III | 7 | 6 |
| EURO IV | 4 | 3 |
| EURO V | 0 | 0 |
| pärast 31. detsembrit 2013 | 3 | 2 |
| EURO VI | 0 | 0 |
| pärast 31. detsembrit 2017 | 2 | 1 |
| Vähem saastav kui EURO VI | 0 | 0 |

Senti sõidukilomeetri kohta

Linnalähised teed

(sealhulgas kiirteed)

Linnadevahelised teed

(sealhulgas kiirteed)

EURO 0

16

12

EURO I

11

8

EURO II

9

7

EURO III

7

6

EURO IV

4

3

EURO V

0

0

pärast 31. detsembrit 2013

3

2

EURO VI

0

0

pärast 31. detsembrit 2017

2

1

Vähem saastav kui EURO VI

0

0

Tabelis 1 esitatud väärtusi võib korrutada maksimaalselt 2-ga mägistes piirkondades, kui see on õigustatud teekalde, kõrguse ja/või temperatuuri inversiooni tõttu.

2.   Liiklusest tulenevad maksimaalsed mürakulud

Tabel 2:   Maksimaalne maksustatav mürakulu

| Senti sõidukilomeetri kohta | Päev | Öö |
| --- | --- | --- |
| Linnalähised teed
  (sealhulgas kiirteed) | 1,1 | 2 |
| Linnadevahelised teed
  (sealhulgas kiirteed) | 0,2 | 0,3 |

Senti sõidukilomeetri kohta

Päev

Öö

Linnalähised teed

(sealhulgas kiirteed)

1,1

2

Linnadevahelised teed

(sealhulgas kiirteed)

0,2

0,3

Tabelis 2 esitatud väärtusi võib korrutada maksimaalselt 2-ga mägistes piirkondades, kui see on õigustatud teekalde, temperatuuri inversiooni ja/või orgudes esineva nn amfiteatri efekti tõttu.

---

(1)  EÜT L 309, 27.11.2001, lk 22.

1

(2)  Euroopa Keskkonnaagentuuri metoodika on kättesaadav veebilehel http://reports.eea.europa.eu/EMEPCORINAIR5/.

2

(3)  EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12.

3

---

KOMISJONI AVALDUS VASTAVUSTABELITE KOHTA

„Komisjon tuletab meelde, et on võtnud kohustuse tagada, et liikmesriigid koostaksid vastavustabelid, milles seostatakse nende poolt võetavad ülevõtmismeetmed ELi direktiiviga, ning edastaksid need ELi õigusaktide ülevõtmise raames komisjonile kodanike, parema õigusloome ja õigusliku läbipaistvuse huvides ja selleks, et aidata kaasa siseriiklike normide ELi sätetega vastavuse kontrollimisel.

Komisjon avaldab kahetsust, et puudub toetus sättele, mis sisaldub ettepanekus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (millega muudetakse direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (Eurovignette)) ning mille eesmärk on muuta vastavustabelite kehtestamine kohustuslikuks.

Kompromissi vaimus ja selleks, et tagada nimetatud ettepaneku viivitamatu vastuvõtmine, on komisjon nõus tekstis sisalduva vastavustabeleid käsitleva kohustusliku sätte vahetamisega asjakohase põhjenduse vastu, milles julgustatakse liikmesriike sellist teguviisi järgima. Komisjon annab sellest teada kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva kokkuleppe vastuvõtmisest täiskogu istungil ja esitab ülevõtmisperioodi lõpus aruande selle kohta, millist praktikat kasutavad liikmesriigid enda ja liidu huvides vastavustabelite koostamisel, millest peaks võimalikult täpselt ilmnema vastavus käesoleva direktiivi ja üleminekumeetmete vahel, ning nende avaldamisel.

Komisjoni poolt kõnealuses küsimuses võetud seisukoht ei kujuta endast siiski pretsedenti. Komisjon jätkab jõupingutusi, et leida koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga sellele institutsioonilisele horisontaalküsimusele asjakohane lahendus.”

---

NÕUKOGU EESISTUJARIIKIDE UNGARI, POOLA, TAANI JA KÜPROSE AVALDUS

„Käesolevaga deklareeritakse, et nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahelistes kolmepoolsetes läbirääkimistes 23. mail 2011 saavutatud kokkulepe Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi suhtes, millega muudetakse direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (Eurovignette), ei piira vastavustabelite üle peetavate institutsioonidevaheliste läbirääkimiste tulemusi.”

---

EUROOPA PARLAMENDI AVALDUS

„Euroopa Parlament avaldab kahetsust, et nõukogu ei nõustunud direktiivi 1999/62/EÜ muutmise ettepaneku raames vastavustabelite kohustusliku avaldamisega. Seetõttu deklareeritakse käesolevaga, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahelistes kolmepoolsetes läbirääkimistes 23. mail 2011 saavutatud kokkulepe Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi suhtes, millega muudetakse direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (Eurovignette), ei piira vastavustabelite üle peetavate institutsioonidevaheliste läbirääkimiste tulemusi.

Euroopa Parlament palub Euroopa Komisjonil teavitada parlamenti kaheteistkümne kuu jooksul pärast käesoleva kokkuleppe vastuvõtmist täiskogu istungil ja esitada ülevõtmisperioodi lõpus aruanne liikmesriikide praktika kohta vastavustabelite koostamisel, millist peaks võimalikult täpselt ilmnema vastavus käesoleva direktiivi ja üleminekumeetmete vahel, ning nende avaldamisel.”

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 14.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/17

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. oktoober 2011,

Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta

(2011/679/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 19. detsembril 2006 vastu määruse (EÜ) nr 2027/2006 Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepingu sõlmimise kohta (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 19. detsembril 2006 vastu määruse (EÜ) nr 2027/2006 Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepingu sõlmimise kohta (1).

| (2) | Liit on pidanud Cabo Verde Vabariigiga läbirääkimisi uue protokolli üle, millega nähakse ette ELi laevade kalapüügivõimalused Cabo Verde suveräänsete õiguste või kalandusjurisdiktsiooni all olevates vetes. |
| --- | --- |

(2)

Liit on pidanud Cabo Verde Vabariigiga läbirääkimisi uue protokolli üle, millega nähakse ette ELi laevade kalapüügivõimalused Cabo Verde suveräänsete õiguste või kalandusjurisdiktsiooni all olevates vetes.

| (3) | Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 22. detsembril 2010 uus protokoll. |
| --- | --- |

(3)

Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 22. detsembril 2010 uus protokoll.

| (4) | Nõukogu otsuse 2011/405/EL (2) alusel kõnealune uus protokoll allkirjastati ning seda hakatakse ajutiselt kohaldama alates 1. septembrist 2011. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu otsuse 2011/405/EL (2) alusel kõnealune uus protokoll allkirjastati ning seda hakatakse ajutiselt kohaldama alates 1. septembrist 2011.

| (5) | Kõnealune protokoll tuleks sõlmida, |
| --- | --- |

(5)

Kõnealune protokoll tuleks sõlmida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vaheline protokoll (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) kiidetakse liidu nimel heaks.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel protokolli artiklis 16 ettenähtud teate, et väljendada liidu nõusolekut end protokolliga siduda (3).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Luxembourg, 10. oktoober 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

A. KRASZEWSKI

---

(1)  ELT L 414, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 181, 9.7.2011, lk 1.

2

(3)  Nõukogu peasekretariaat avaldab protokolli jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

3

Euroopa Liidu Teatajas.

---

MÄÄRUSED

| 14.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/18

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1011/2011,

13. oktoober 2011,

millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 9. mail 2011 võttis nõukogu vastu määruse (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias (2). |
| --- | --- |

(1)

9. mail 2011 võttis nõukogu vastu määruse (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias (2).

| (2) | 2. septembril 2011 (3) muutis nõukogu määrust (EL) nr 442/2011, et laiendada Süüria vastu suunatud meetmeid, sealhulgas nimekirja kandmise kriteeriumeid, ja keelates Süüriast toornafta ostmise, importimise või vedamise. 23. septembril 2011 (4) muutis nõukogu taas määrust (EL) nr 442/2011, et veelgi laiendada Süüria vastu suunatud meetmeid, mis hõlmavad keeldu investeerida toornafta sektorisse, nimekirjade täiendamist ning keeldu tarnida Süüria pangatähti ja münte Süüria Keskpanka. |
| --- | --- |

(2)

2. septembril 2011 (3) muutis nõukogu määrust (EL) nr 442/2011, et laiendada Süüria vastu suunatud meetmeid, sealhulgas nimekirja kandmise kriteeriumeid, ja keelates Süüriast toornafta ostmise, importimise või vedamise. 23. septembril 2011 (4) muutis nõukogu taas määrust (EL) nr 442/2011, et veelgi laiendada Süüria vastu suunatud meetmeid, mis hõlmavad keeldu investeerida toornafta sektorisse, nimekirjade täiendamist ning keeldu tarnida Süüria pangatähti ja münte Süüria Keskpanka.

| (3) | Nõukogu otsusega 2011/684/ÜVJP, (5) millega muudetakse otsust 2011/2737ÜVJP, nähakse ette täiendav meede, täpsemalt veel ühe üksuse kandmine nimekirja koos erandiga, mille kohaselt lubatakse kõnealusel üksusel piiratud ajavahemiku jooksul kasutada pärast nimekirja kandmist saadud külmutatud rahalisi vahendeid kaubanduse rahastamiseks nimekirja kandmata isikute ja üksustega. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsusega 2011/684/ÜVJP, (5) millega muudetakse otsust 2011/2737ÜVJP, nähakse ette täiendav meede, täpsemalt veel ühe üksuse kandmine nimekirja koos erandiga, mille kohaselt lubatakse kõnealusel üksusel piiratud ajavahemiku jooksul kasutada pärast nimekirja kandmist saadud külmutatud rahalisi vahendeid kaubanduse rahastamiseks nimekirja kandmata isikute ja üksustega.

| (4) | Kõnealune meede kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse ja seepärast on selle rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meedet ühetaoliselt. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealune meede kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse ja seepärast on selle rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meedet ühetaoliselt.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetme tõhususe tagamiseks peab käesolev määrus jõustuma viivitamata selle avaldamise hetkel, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetme tõhususe tagamiseks peab käesolev määrus jõustuma viivitamata selle avaldamise hetkel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 442/2011 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 4 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 6 punktis a asendatakse sõnad „II lisas” sõnadega „II ja IIa lisas” ning artikli 5 lõigetes 2 ja 3 asendatakse sõnad „II lisa sisaldab” sõnadega „II ja IIa lisa sisaldavad”. |
| --- | --- |

1)

Artikli 4 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 6 punktis a asendatakse sõnad „II lisas” sõnadega „II ja IIa lisas” ning artikli 5 lõigetes 2 ja 3 asendatakse sõnad „II lisa sisaldab” sõnadega „II ja IIa lisa sisaldavad”.

| 2) | Artikli 7 punktis a asendatakse sõnad „II lisasse” sõnadega „II ja IIa lisasse”, artikli 7 punktis c ja artiklis 9 asendatakse sõnad „II lisas” sõnadega „II ja IIa lisas” ning artikli 14 lõikes 1 asendatakse sõnad „II lisa” sõnadega „II ja IIa lisa”. |
| --- | --- |

2)

Artikli 7 punktis a asendatakse sõnad „II lisasse” sõnadega „II ja IIa lisasse”, artikli 7 punktis c ja artiklis 9 asendatakse sõnad „II lisas” sõnadega „II ja IIa lisas” ning artikli 14 lõikes 1 asendatakse sõnad „II lisa” sõnadega „II ja IIa lisa”.

| 3) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmise lõikega:
  „1.   II ja IIa lisa sisaldavad järgmist:






  a) | II lisa koosneb selliste füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelust, kes vastavalt otsuse 2011/273/ÜVJP artikli 4 lõikele 1 on nõukogu poolt kindlaks tehtud kui Süüria tsiviilelanike meeleavalduste vägivalla teel mahasurumise eest vastutavad isikud või üksused, režiimist kasu saavad või seda toetavad isikud ja üksused, või nendega seotud füüsilised või juriidilised isikud või üksused, ning kelle suhtes ei kohaldata artiklit 9a. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmise lõikega:

„1.   II ja IIa lisa sisaldavad järgmist:

a)

II lisa koosneb selliste füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelust, kes vastavalt otsuse 2011/273/ÜVJP artikli 4 lõikele 1 on nõukogu poolt kindlaks tehtud kui Süüria tsiviilelanike meeleavalduste vägivalla teel mahasurumise eest vastutavad isikud või üksused, režiimist kasu saavad või seda toetavad isikud ja üksused, või nendega seotud füüsilised või juriidilised isikud või üksused, ning kelle suhtes ei kohaldata artiklit 9a.

| b) | IIa lisa koosneb selliste üksuste loetelust, kes vastavalt otsuse 2011/273/ÜVJP artikli 4 lõikele 1 on nõukogu poolt kindlaks tehtud kui Süüria tsiviilelanike meeleavalduste vägivalla teel mahasurumise eest vastutavate isikute või üksustega seotud üksused, või režiimist kasu saavad või seda toetavad isikud ja üksused, ning kelle suhtes ei kohaldata artiklit 9a.” |
| --- | --- |

b)

IIa lisa koosneb selliste üksuste loetelust, kes vastavalt otsuse 2011/273/ÜVJP artikli 4 lõikele 1 on nõukogu poolt kindlaks tehtud kui Süüria tsiviilelanike meeleavalduste vägivalla teel mahasurumise eest vastutavate isikute või üksustega seotud üksused, või režiimist kasu saavad või seda toetavad isikud ja üksused, ning kelle suhtes ei kohaldata artiklit 9a.”

| 4) | Artikli 14 lõige 4 asendatakse järgmise lõikega:
  „4.   II ja IIa lisas esitatud loetelud vaadatakse korrapäraselt ja vähemalt iga 12 kuu tagant läbi.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 14 lõige 4 asendatakse järgmise lõikega:

„4.   II ja IIa lisas esitatud loetelud vaadatakse korrapäraselt ja vähemalt iga 12 kuu tagant läbi.”

| 5) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 9a
  Erandina artikli 4 lõikest 1 võib IIa lisas nimetatud üksus kahe kuu jooksul alates loetellu kandmisest teha makseid sellistest külmutatud rahalistest vahenditest või majandusressurssidest, mille kõnealune üksus on saanud pärast loetellu kandmise kuupäeva, eeldusel et:






  a) | makse tehakse vastavalt kaubanduslepingule ning |
| --- | --- | --- |

5)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 9a

Erandina artikli 4 lõikest 1 võib IIa lisas nimetatud üksus kahe kuu jooksul alates loetellu kandmisest teha makseid sellistest külmutatud rahalistest vahenditest või majandusressurssidest, mille kõnealune üksus on saanud pärast loetellu kandmise kuupäeva, eeldusel et:

a)

makse tehakse vastavalt kaubanduslepingule ning

| b) | asjaomase liikmesriigi pädev asutus on teinud kindlaks, et makse saajaks ei ole otseselt ega kaudselt isik või üksus, kes on nimetatud II või IIa lisas.” |
| --- | --- |

b)

asjaomase liikmesriigi pädev asutus on teinud kindlaks, et makse saajaks ei ole otseselt ega kaudselt isik või üksus, kes on nimetatud II või IIa lisas.”

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 442/2011 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Käesoleva määruse I lisa tekst lisatakse määrusele (EL) nr 442/2011 IIa lisana.

Artikkel 4

Määruse (EL) nr 442/2011 IV lisa tekst asendatakse käesoleva määruse III lisaga.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. oktoober 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT L 121, 10.5.2011, lk 11.

1

(2)  ELT L 121, 10.5.2011, lk 1.

2

(3)  Nõukogu määrus (EL) nr 878/2011 (ELT L 228, 3.9.2011, lk 1).

3

(4)  Nõukogu määrus (EL) nr 950/2011 (ELT L 247, 24.9.2011, lk 3).

4

(5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 33.

5

Euroopa Liidu Teataja

---

I LISA

„IIa LISA

Artiklites 4 ja 5 osutatud üksuste nimekiri

Üksused

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loendisse kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Süüria Kommertspank | — | Damaskuse harukontor, P.O. Box 2231, Moawiya St., Damaskus, Süüria;- P.O. Box 933, Yousef Azmeh Square, Damaskus, Süüria; |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loendisse kandmise kuupäev

1.

Süüria Kommertspank

—

Damaskuse harukontor, P.O. Box 2231, Moawiya St., Damaskus, Süüria;- P.O. Box 933, Yousef Azmeh Square, Damaskus, Süüria;

| — | Aleppo harukontor, P.O. Box 2, Kastel Hajjarin St., Aleppo, Süüria; |
| --- | --- |

—

Aleppo harukontor, P.O. Box 2, Kastel Hajjarin St., Aleppo, Süüria;

SWIFT/BIC CMSY SY DA; kogu maailma harukontorid [NPWMD]

Veebisait: http://cbs-bank.sy/En-index.php

Tel: +963 11 2218890

Faks: +963 11 2216975

Juhatus: dir.cbs@mail.sy

Riigi omandis olev pank, mis toetab režiimi rahaliselt.

13.10.2011”

---

II LISA

Määruse (EL) nr 442/2011 II lisas asendatakse kanded Emad GHRAIWATI, Tarif AKHRAS ja Issam ANBOUBA järgmiste kannetega:

| „Nimi | Tuvastamisandmed (sünniaeg, sünnikoht ...) | Põhjendus | Nimekirja lisamise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| Emad GHRAIWATI | Sündinud märtsis 1959;
  sünnikoht Süüria, Damaskus | Damaskuse tööstuskoja president (Zuhair Ghraiwati Sons). Toetab Süüria režiimi majanduslikult. | 2.9.2011 |
| Tarif AKHRAS | Sündinud 1949. aastal;
  sünnikoht Süüria, Homs | Akhras Group’i asutaja (kaubad, kaubandus, töötlemine ja logistika), Homs. Toetab Süüria režiimi majanduslikult. | 2.9.2011 |
| Issam ANBOUBA | Sündinud 1949. aastal;
  sünnikoht Süüria, Lattakia | Issam Anbouba Est.-i (agrotööstus) president. Toetab Süüria režiimi majanduslikult. | 2.9.2011” |

„Nimi

Tuvastamisandmed (sünniaeg, sünnikoht ...)

Põhjendus

Nimekirja lisamise kuupäev

Emad GHRAIWATI

Sündinud märtsis 1959;

sünnikoht Süüria, Damaskus

Damaskuse tööstuskoja president (Zuhair Ghraiwati Sons). Toetab Süüria režiimi majanduslikult.

2.9.2011

Tarif AKHRAS

Sündinud 1949. aastal;

sünnikoht Süüria, Homs

Akhras Group’i asutaja (kaubad, kaubandus, töötlemine ja logistika), Homs. Toetab Süüria režiimi majanduslikult.

2.9.2011

Issam ANBOUBA

Sündinud 1949. aastal;

sünnikoht Süüria, Lattakia

Issam Anbouba Est.-i (agrotööstus) president. Toetab Süüria režiimi majanduslikult.

2.9.2011”

---

III LISA

„IV LISA

Naftasaaduste loetelu

| HS-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 2709 00 | Naftast ja bituminoossetest mineraalidest saadud toorõlid. |
| 2710 | Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid, v.a toorõlid: mujal nimetamata preparaadid, mis sisaldavad põhikomponendina 70 % massist ja rohkem naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid, mis on nende preparaatide põhikoostisosadeks; õlijäätmed (Süürias ei keelata osta kerosiini/reaktiivkütust, mille CN-kood on 2710 19 21, tingimusel et seda on kavas kasutada ja kasutatakse ainult seda tankinud õhusõiduki lennutegevuse jätkamiseks). |
| 2712 | Vaseliin; parafiin, mikrokristalne naftavaha, toorparafiin, osokeriit, ligniidivaha, turbavaha, muud mineraalsed vahad jms sünteesil või muudel menetlustel saadud tooted, värvitud või värvimata. |
| 2713 | Naftakoks, naftabituumen jm nafta- või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tootmisjäägid. |
| 2714 | Looduslik bituumen ja asfalt; bituumenkilt, põlevkivi ja õliliivad; asfaltiidid ja asfaltkivimid. |
| 2715 00 00 | Bituumenisegud loodusliku asfaldi või bituumeni, naftabituumeni, mineraaltõrva või sellest saadud pigi baasil (nt bituumenmastiks, vedeldatud bituumen).” |

HS-kood

Kirjeldus

2709 00

Naftast ja bituminoossetest mineraalidest saadud toorõlid.

2710

Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid, v.a toorõlid: mujal nimetamata preparaadid, mis sisaldavad põhikomponendina 70 % massist ja rohkem naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid, mis on nende preparaatide põhikoostisosadeks; õlijäätmed (Süürias ei keelata osta kerosiini/reaktiivkütust, mille CN-kood on 2710 19 21, tingimusel et seda on kavas kasutada ja kasutatakse ainult seda tankinud õhusõiduki lennutegevuse jätkamiseks).

2712

Vaseliin; parafiin, mikrokristalne naftavaha, toorparafiin, osokeriit, ligniidivaha, turbavaha, muud mineraalsed vahad jms sünteesil või muudel menetlustel saadud tooted, värvitud või värvimata.

2713

Naftakoks, naftabituumen jm nafta- või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tootmisjäägid.

2714

Looduslik bituumen ja asfalt; bituumenkilt, põlevkivi ja õliliivad; asfaltiidid ja asfaltkivimid.

2715 00 00

Bituumenisegud loodusliku asfaldi või bituumeni, naftabituumeni, mineraaltõrva või sellest saadud pigi baasil (nt bituumenmastiks, vedeldatud bituumen).”

---

| 14.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1012/2011,

11. oktoober 2011,

millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku merikeele püük VIIIa ja VIIIb püügipiirkonnas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2011. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. oktoober 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2011, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 39/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Belgia |
| Kalavaru | SOL/8AB. |
| Liik | Harilik merikeel (Solea solea) |
| Piirkond | VIIIa ja VIIIb |
| Kuupäev | 13.8.2011 |

Nr

39/T&Q

Liikmesriik

Belgia

Kalavaru

SOL/8AB.

Liik

Harilik merikeel (Solea solea)

Piirkond

VIIIa ja VIIIb

Kuupäev

13.8.2011

---

| 14.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1013/2011,

11. oktoober 2011,

millega keelatakse Portugali lipu all sõitvatel laevadel suursilm-tuuni püük Atlandi ookeanil

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2011. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. oktoober 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2011, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 42/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru | BET/ATLANT |
| Liik | Suursilm-tuun (Thunnus obesus) |
| Piirkond | Atlandi ookean |
| Kuupäev | 16.9.2011 |

Nr

42/T&Q

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru

BET/ATLANT

Liik

Suursilm-tuun (Thunnus obesus)

Piirkond

Atlandi ookean

Kuupäev

16.9.2011

---

| 14.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1014/2011,

11. oktoober 2011,

millega keelatakse Belgia lipu all sõitvatel laevadel norra salehomaari püük VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2011. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. oktoober 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2011, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 47/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Belgia |
| Kalavaru | NEP/8ABDE. |
| Liik | Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) |
| Piirkond | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe |
| Kuupäev | 13.8.2011 |

Nr

47/T&Q

Liikmesriik

Belgia

Kalavaru

NEP/8ABDE.

Liik

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

Piirkond

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

Kuupäev

13.8.2011

---

| 14.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/27

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1015/2011,

13. oktoober 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. oktoobril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. oktoober 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 58,3 |
| EC | 36,3 |
| MA | 42,5 |
| MK | 42,0 |
| ZZ | 44,8 |
| 0707 00 05 | AL | 65,0 |
| MK | 64,2 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 87,1 |
| 0709 90 70 | TR | 132,0 |
| ZZ | 132,0 |
| 0805 50 10 | AR | 67,4 |
| BR | 38,2 |
| CL | 60,5 |
| TR | 62,1 |
| UY | 56,8 |
| ZA | 67,6 |
| ZZ | 58,8 |
| 0806 10 10 | BR | 225,1 |
| CL | 79,6 |
| MK | 85,4 |
| PE | 228,3 |
| TR | 119,2 |
| ZA | 65,0 |
| ZZ | 133,8 |
| 0808 10 80 | CL | 127,7 |
| CN | 86,4 |
| NZ | 122,0 |
| ZA | 126,9 |
| ZZ | 115,8 |
| 0808 20 50 | CL | 85,4 |
| CN | 98,9 |
| TR | 57,5 |
| ZZ | 80,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

58,3

EC

36,3

MA

42,5

MK

42,0

ZZ

44,8

0707 00 05

AL

65,0

MK

64,2

TR

132,0

ZZ

87,1

0709 90 70

TR

132,0

ZZ

132,0

0805 50 10

AR

67,4

BR

38,2

CL

60,5

TR

62,1

UY

56,8

ZA

67,6

ZZ

58,8

0806 10 10

BR

225,1

CL

79,6

MK

85,4

PE

228,3

TR

119,2

ZA

65,0

ZZ

133,8

0808 10 80

CL

127,7

CN

86,4

NZ

122,0

ZA

126,9

ZZ

115,8

0808 20 50

CL

85,4

CN

98,9

TR

57,5

ZZ

80,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 14.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/29

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. oktoober 2011,

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Portugali liikme ametisse nimetamise kohta

(2011/680/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 302,

võttes arvesse Portugali valitsuse ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 13. septembril 2010 vastu otsuse 2010/570/EL, Euratom Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 21. septembrist 2010 kuni 20. septembrini 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 13. septembril 2010 vastu otsuse 2010/570/EL, Euratom Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 21. septembrist 2010 kuni 20. septembrini 2015 (1).

| (2) | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees on vabanenud liikmekoht seoses Manuel CAVALEIRO BRANDÃO volituste lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees on vabanenud liikmekoht seoses Manuel CAVALEIRO BRANDÃO volituste lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Gonçalo da GAMA LOBO XAVIER, Confederação da Indústria Portuguesa (CIP), nimetatakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2015.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 10. oktoober 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

A. KRASZEWSKI

---

(1)  ELT L 251, 25.9.2010, lk 8.

1

---

| 14.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/30

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. oktoober 2011,

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Iirimaa liikme ametisse nimetamise kohta

(2011/681/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 302,

võttes arvesse Iirimaa valitsuse ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 13. septembril 2010 vastu otsuse 2010/570/EL, Euratom Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 21. septembrist 2010 kuni 20. septembrini 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 13. septembril 2010 vastu otsuse 2010/570/EL, Euratom Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 21. septembrist 2010 kuni 20. septembrini 2015 (1).

| (2) | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees on vabanenud liikmekoht seoses Jillian VAN TURNHOUTI volituste lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees on vabanenud liikmekoht seoses Jillian VAN TURNHOUTI volituste lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Seamus BOLAND, Chief Executive Officer, Irish Rural Link, nimetatakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2015.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 10. oktoober 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

A. KRASZEWSKI

---

(1)  ELT L 251, 25.9.2010, lk 8.

1

---

| 14.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/31

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

11. oktoober 2011,

millega muudetakse rakendusotsust 2011/77/EL Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta

(2011/682/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Iirimaa taotluse alusel andis nõukogu Iirimaale finantsabi (rakendusotsus 2011/77/EL (2)), et toetada tugevat majandus- ja rahandusreformikava, mille eesmärk on taastada usaldus ja võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Iirimaa, euroala ja liidu finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

(1)

Iirimaa taotluse alusel andis nõukogu Iirimaale finantsabi (rakendusotsus 2011/77/EL (2)), et toetada tugevat majandus- ja rahandusreformikava, mille eesmärk on taastada usaldus ja võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Iirimaa, euroala ja liidu finantsstabiilsus.

| (2) | Laenutähtaegade pikendamine ja intressimäära marginaali vähendamine oleks kasulik programmi eesmärkide tagamiseks kooskõlas 21. juulil 2011 toimunud euroala riigipeade või valitsusjuhtide ja liidu institutsioonide vahelise kohtumise järeldustega Euroopa finantsstabiilsusvahendi laenude kohta. |
| --- | --- |

(2)

Laenutähtaegade pikendamine ja intressimäära marginaali vähendamine oleks kasulik programmi eesmärkide tagamiseks kooskõlas 21. juulil 2011 toimunud euroala riigipeade või valitsusjuhtide ja liidu institutsioonide vahelise kohtumise järeldustega Euroopa finantsstabiilsusvahendi laenude kohta.

| (3) | Likviidsuse ja säästvuse eesmärkide toetamiseks tuleks laenutähtaegade pikendamist ja intressimäära marginaali vähendamist kohaldada ka juba väljamakstud laenuosade suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Likviidsuse ja säästvuse eesmärkide toetamiseks tuleks laenutähtaegade pikendamist ja intressimäära marginaali vähendamist kohaldada ka juba väljamakstud laenuosade suhtes.

| (4) | Kõnealuseid arenguid silmas pidades tuleks rakendusotsust 2011/77/EL muuta, |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuseid arenguid silmas pidades tuleks rakendusotsust 2011/77/EL muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2011/77/EL artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

| 1) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liit annab Iirimaale laenu kuni 22,5 miljardit eurot maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga 12,5 aastat. Laenu üksikute osade tagasimaksetähtaeg võib olla kuni 30 aastat.”; |
| --- | --- |

1)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liit annab Iirimaale laenu kuni 22,5 miljardit eurot maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga 12,5 aastat. Laenu üksikute osade tagasimaksetähtaeg võib olla kuni 30 aastat.”;

| 2) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Iirimaa maksab iga osa eest liidu rahastamise summa.” |
| --- | --- |

2)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Iirimaa maksab iga osa eest liidu rahastamise summa.”

Artikkel 2

Käesoleva otsusega muudetud rakendusotsuse 2011/77/EL artikli 1 lõike 1 esimest lauset ja artikli 1 lõiget 5 kohaldatakse ka nende laenuosade suhtes, mis maksti välja enne käesoleva otsuse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Iirimaale.

Luxembourg, 11. oktoober 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

1

(2)  ELT L 30, 4.2.2011, lk 34.

2

---

| 14.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/32

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

11. oktoober 2011,

millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta

(2011/683/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Portugali taotluse alusel andis nõukogu Portugalile finantsabi (rakendusotsus 2011/344/EL), (2) et toetada tugevat majandus- ja rahandusreformikava, mille eesmärk on taastada usaldus ja võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja liidu finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

(1)

Portugali taotluse alusel andis nõukogu Portugalile finantsabi (rakendusotsus 2011/344/EL), (2) et toetada tugevat majandus- ja rahandusreformikava, mille eesmärk on taastada usaldus ja võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja liidu finantsstabiilsus.

| (2) | Laenutähtaegade pikendamine ja intressimäära marginaali vähendamine oleks kasulik programmi eesmärkide tagamiseks kooskõlas 21. juulil 2011 toimunud euroala riigipeade või valitsusjuhtide ja liidu institutsioonide vahelise kohtumise järeldustega Euroopa finantsstabiilsusvahendi laenude kohta. |
| --- | --- |

(2)

Laenutähtaegade pikendamine ja intressimäära marginaali vähendamine oleks kasulik programmi eesmärkide tagamiseks kooskõlas 21. juulil 2011 toimunud euroala riigipeade või valitsusjuhtide ja liidu institutsioonide vahelise kohtumise järeldustega Euroopa finantsstabiilsusvahendi laenude kohta.

| (3) | Likviidsuse ja säästvuse eesmärkide toetamiseks tuleks laenutähtaegade pikendamist ja intressimäära marginaali vähendamist kohaldada ka juba väljamakstud laenuosade suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Likviidsuse ja säästvuse eesmärkide toetamiseks tuleks laenutähtaegade pikendamist ja intressimäära marginaali vähendamist kohaldada ka juba väljamakstud laenuosade suhtes.

| (4) | Kõnealuseid arenguid silmas pidades tuleks rakendusotsust 2011/344/EL muuta, |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuseid arenguid silmas pidades tuleks rakendusotsust 2011/344/EL muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2011/344/EL artiklit 1 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liit annab Portugalile laenu kuni 26 miljardit eurot maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga 12,5 aastat. Laenu üksikute osade tagasimaksetähtaeg võib olla kuni 30 aastat.” |
| --- | --- |

1)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liit annab Portugalile laenu kuni 26 miljardit eurot maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga 12,5 aastat. Laenu üksikute osade tagasimaksetähtaeg võib olla kuni 30 aastat.”

| 2) | Lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Portugal maksab iga osa eest liidu rahastamise summa.” |
| --- | --- |

2)

Lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Portugal maksab iga osa eest liidu rahastamise summa.”

Artikkel 2

Käesoleva otsusega muudetud rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 1 lõike 1 esimest lauset ja artikli 1 lõiget 5 kohaldatakse ka nende laenuosade suhtes, mis maksti välja enne käesoleva otsuse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Luxembourg, 11. oktoober 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

1

(2)  ELT L 159, 17.6.2011, lk 88.

2

---

| 14.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/33

---

NÕUKOGU OTSUS 2011/684/ÜVJP,

13. oktoober 2011,

millega muudetakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 9. mail 2011 vastu otsuse 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 9. mail 2011 vastu otsuse 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (1).

| (2) | Võttes arvesse Süürias valitseva olukorra tõsidust, tuleks otsuses 2011/273/ÜVJP sätestatud piiravaid meetmeid kohaldada veel ühe üksuse suhtes, et takistada kõnealusel üksusel praegu tema omanduses, valduses või kontrolli all olevate rahaliste vahendite või majandusressursside kasutamist Süüria režiimi rahaliseks toetamiseks, võimaldades siiski ajutiselt kõnealusel üksusel kasutada hiljem saadud külmutatud rahalisi vahendeid ja majandusressursse kaubanduse rahastamiseks loetellu mittekantud isikute ja üksustega. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse Süürias valitseva olukorra tõsidust, tuleks otsuses 2011/273/ÜVJP sätestatud piiravaid meetmeid kohaldada veel ühe üksuse suhtes, et takistada kõnealusel üksusel praegu tema omanduses, valduses või kontrolli all olevate rahaliste vahendite või majandusressursside kasutamist Süüria režiimi rahaliseks toetamiseks, võimaldades siiski ajutiselt kõnealusel üksusel kasutada hiljem saadud külmutatud rahalisi vahendeid ja majandusressursse kaubanduse rahastamiseks loetellu mittekantud isikute ja üksustega.

| (3) | Seepärast tuleks otsust 2011/273/ÜVJP vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks otsust 2011/273/ÜVJP vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu otsust 2011/273/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et hoida ära I lisas loetletud isikute, kes vastutavad tsiviilelanike meeleavalduste vägivaldse mahasurumise eest Süürias, režiimist kasu saavate või seda toetavate isikute ja nendega seotud isikute sisenemine oma riigi territooriumile või selle läbimine.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

i)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et hoida ära I lisas loetletud isikute, kes vastutavad tsiviilelanike meeleavalduste vägivaldse mahasurumise eest Süürias, režiimist kasu saavate või seda toetavate isikute ja nendega seotud isikute sisenemine oma riigi territooriumile või selle läbimine.”;

| ii) | lõige 8 asendatakse järgmisega:
  „8.   Juhul kui liikmesriik lubab lõigete 3, 4, 5, 6 ja 7 alusel I lisas loetletud isikute sisenemist oma territooriumile või selle läbimist, kehtib luba ainult sel eesmärgil, milleks see on antud, ja ainult asjaomaste isikute kohta.” |
| --- | --- |

ii)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Juhul kui liikmesriik lubab lõigete 3, 4, 5, 6 ja 7 alusel I lisas loetletud isikute sisenemist oma territooriumile või selle läbimist, kehtib luba ainult sel eesmärgil, milleks see on antud, ja ainult asjaomaste isikute kohta.”

| 2) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  i) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad I ja II lisas loetletud isikutele, kes vastutavad tsiviilelanike meeleavalduste vägivaldse mahasurumise eest Süürias, režiimist kasu saavatele või seda toetavatele isikutele ja üksustele ning nendega seotud isikutele ja üksustele, või mis on nende omanduses, valduses või kontrolli all.
  2.   Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei anta otseselt ega kaudselt I ja II lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute või üksuste käsutusse ega nende toetamiseks.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

i)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad I ja II lisas loetletud isikutele, kes vastutavad tsiviilelanike meeleavalduste vägivaldse mahasurumise eest Süürias, režiimist kasu saavatele või seda toetavatele isikutele ja üksustele ning nendega seotud isikutele ja üksustele, või mis on nende omanduses, valduses või kontrolli all.

2.   Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei anta otseselt ega kaudselt I ja II lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute või üksuste käsutusse ega nende toetamiseks.”;

| ii) | lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | vajalikud I ja II lisas loetletud isikute ja neist sõltuvate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas tasumine toiduainete eest, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude tasumine, maksud, kindlustusmaksed ning tasu kommunaalteenuste eest;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

vajalikud I ja II lisas loetletud isikute ja neist sõltuvate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas tasumine toiduainete eest, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude tasumine, maksud, kindlustusmaksed ning tasu kommunaalteenuste eest;”;

| iii) | lõike 4 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kohus, haldusorgan või vahekohus on rahaliste vahendite või majandusressursside suhtes kasutanud kinnipidamisõigust enne kuupäeva, mil artikli 4 lõikes 1 osutatud füüsiline või juriidiline isik või üksus kanti I või II lisas esitatud loetellu, või on teinud nende kohta enne nimetatud kuupäeva otsuse;”; |
| --- | --- | --- |

iii)

lõike 4 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kohus, haldusorgan või vahekohus on rahaliste vahendite või majandusressursside suhtes kasutanud kinnipidamisõigust enne kuupäeva, mil artikli 4 lõikes 1 osutatud füüsiline või juriidiline isik või üksus kanti I või II lisas esitatud loetellu, või on teinud nende kohta enne nimetatud kuupäeva otsuse;”;

| iv) | lõike 4 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | kinnipidamisõigus või otsus ei ole tehtud I ja II lisas loetletud füüsilise või juriidilise isiku või üksuse kasuks ning”; |
| --- | --- | --- |

iv)

lõike 4 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

kinnipidamisõigus või otsus ei ole tehtud I ja II lisas loetletud füüsilise või juriidilise isiku või üksuse kasuks ning”;

| v) | lisatakse järgmine lõige:
  „5a.   Lõige 1 ei takista II lisas loetletud üksust tegemast kahe kuu jooksul alates tema loetellu kandmise kuupäevast makset sellistest külmutatud rahalistest vahenditest või majandusressurssidest, mille kõnealune üksus on saanud pärast loetellu kandmise kuupäeva, kui selline makse tuleb teha lepingu kohaselt kaubanduse rahastamiseks, eeldusel, et asjaomane liikmesriik on teinud kindlaks, et makse saajaks ei ole otseselt ega kaudselt lõikes 1 osutatud isik ega üksus.” |
| --- | --- |

v)

lisatakse järgmine lõige:

„5a.   Lõige 1 ei takista II lisas loetletud üksust tegemast kahe kuu jooksul alates tema loetellu kandmise kuupäevast makset sellistest külmutatud rahalistest vahenditest või majandusressurssidest, mille kõnealune üksus on saanud pärast loetellu kandmise kuupäeva, kui selline makse tuleb teha lepingu kohaselt kaubanduse rahastamiseks, eeldusel, et asjaomane liikmesriik on teinud kindlaks, et makse saajaks ei ole otseselt ega kaudselt lõikes 1 osutatud isik ega üksus.”

| 3) | Artikkel 4a asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4a
  I ja II lisas loetletud isikutele või üksustele või mis tahes teistele isikutele või üksustele Süürias, sealhulgas Süüria valitsusele, selle ametiasutustele, ettevõtetele ja ametkonnale või mis tahes isikule või üksusele, kes esitab nõude sellise isiku või üksuse nimel või kasuks, ei anta hüvitist, maksta kahjutasu ega hüvitata muud sellist liiki nõuet nagu nõue tasaarvestamise kohta, trahvinõue või nõue tagatise kohta, nõue, mille eesmärk on võlakirja, finantstagatise või vastutagatise pikendamine või väljamaksmine, kaasa arvatud akreditiivist või muust samalaadsest vahendist tulenev nõue, kui nõue on seotud lepingu või tehinguga, mille täitmist on otse või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud käesolevas otsuses käsitletud meetmed.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 4a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4a

I ja II lisas loetletud isikutele või üksustele või mis tahes teistele isikutele või üksustele Süürias, sealhulgas Süüria valitsusele, selle ametiasutustele, ettevõtetele ja ametkonnale või mis tahes isikule või üksusele, kes esitab nõude sellise isiku või üksuse nimel või kasuks, ei anta hüvitist, maksta kahjutasu ega hüvitata muud sellist liiki nõuet nagu nõue tasaarvestamise kohta, trahvinõue või nõue tagatise kohta, nõue, mille eesmärk on võlakirja, finantstagatise või vastutagatise pikendamine või väljamaksmine, kaasa arvatud akreditiivist või muust samalaadsest vahendist tulenev nõue, kui nõue on seotud lepingu või tehinguga, mille täitmist on otse või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud käesolevas otsuses käsitletud meetmed.”

| 4) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Nõukogu koostab liikmesriigi või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekul I ja II lisas esitatud loetelu ja teeb sellesse muudatusi.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Nõukogu koostab liikmesriigi või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekul I ja II lisas esitatud loetelu ja teeb sellesse muudatusi.”

| 5) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:
  Artikkel 6
  1.   I ja II lisa sisaldavad asjaomaste isikute ja üksuste loetellu kandmise põhjuseid.
  2.   I ja II lisa sisaldavad ka asjaomaste isikute ja üksuste tuvastamiseks vajalikku teavet, kui selline teave on kättesaadav. Füüsiliste isikute puhul võib selline teave sisaldada nime, sealhulgas varjunime, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi ja isikutunnistuse numbrit, sugu, aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Üksuste puhul võib selline teave sisaldada nime, registrisse kandmise kohta ja kuupäeva, registrinumbrit ja tegevuskohta. |
| --- | --- |

5)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

Artikkel 6

1.   I ja II lisa sisaldavad asjaomaste isikute ja üksuste loetellu kandmise põhjuseid.

2.   I ja II lisa sisaldavad ka asjaomaste isikute ja üksuste tuvastamiseks vajalikku teavet, kui selline teave on kättesaadav. Füüsiliste isikute puhul võib selline teave sisaldada nime, sealhulgas varjunime, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi ja isikutunnistuse numbrit, sugu, aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Üksuste puhul võib selline teave sisaldada nime, registrisse kandmise kohta ja kuupäeva, registrinumbrit ja tegevuskohta.

Artikkel 2

Otsuse 2011/273/ÜVJP lisast saab I lisa.

Artikkel 3

Käesoleva otsuse lisa lisatakse otsusele 2011/273/ÜVJP II lisana.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 13. oktoober 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT L 121, 10.5.2011, lk 11.

1

---

LISA

„II LISA

Artikli 4 lõikes 1 osutatud üksuste loetelu

Üksused

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loendisse kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Süüria Kommertspank | — | Damaskuse harukontor, P.O. Box 2231, Moawiya St., Damaskus, Süüria;- P.O. Box 933, Yousef Azmeh Square, Damaskus, Süüria; |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loendisse kandmise kuupäev

1.

Süüria Kommertspank

—

Damaskuse harukontor, P.O. Box 2231, Moawiya St., Damaskus, Süüria;- P.O. Box 933, Yousef Azmeh Square, Damaskus, Süüria;

| — | Aleppo harukontor, P.O. Box 2, Kastel Hajjarin St., Aleppo, Süüria; |
| --- | --- |

—

Aleppo harukontor, P.O. Box 2, Kastel Hajjarin St., Aleppo, Süüria;

SWIFT/BIC CMSY SY DA; kogu maailma harukontorid [NPWMD]

Veebisait: http://cbs-bank.sy/En-index.php

Tel: +963 11 2218890

Faks: +963 11 2216975

Juhatus: dir.cbs@mail.sy

Riigi omandis olev pank, mis toetab režiimi rahaliselt.

13.10.2011”

---

| 14.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/36

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

13. oktoober 2011,

millega tunnistatakse Leedu veiste andmebaas täielikult kasutusel olevaks

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 7164 all)

(Ainult leedukeelne tekst on autentne)

(2011/685/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1760/2000 (edaspidi „määrus”) artikli 6 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et veised tuleb identifitseerida ja nende jaoks tuleb väljastada loomapass, mis peab loomadega nende liikumisel kaasas olema. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1760/2000 (edaspidi „määrus”) artikli 6 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et veised tuleb identifitseerida ja nende jaoks tuleb väljastada loomapass, mis peab loomadega nende liikumisel kaasas olema.

| (2) | Määruse artikli 6 lõikes 3 on sätestatud, et liikmesriigid, kellel on elektrooniline andmebaas, mida komisjon peab täielikult kasutusel olevaks, võivad kindlaks määrata, et loomapass tuleb välja anda ainult liidusiseseks kauplemiseks ettenähtud loomadele ja et see peab loomadega kaasas olema ainult nende viimisel asjaomase liikmesriigi territooriumilt teise liikmesriigi territooriumile. |
| --- | --- |

(2)

Määruse artikli 6 lõikes 3 on sätestatud, et liikmesriigid, kellel on elektrooniline andmebaas, mida komisjon peab täielikult kasutusel olevaks, võivad kindlaks määrata, et loomapass tuleb välja anda ainult liidusiseseks kauplemiseks ettenähtud loomadele ja et see peab loomadega kaasas olema ainult nende viimisel asjaomase liikmesriigi territooriumilt teise liikmesriigi territooriumile.

| (3) | Leedu on komisjonile esitanud taotluse veiste andmebaasi tunnistamiseks täielikult kasutusel olevaks. Kõnealune andmebaas on Leedus veiste identifitseerimis- ja registreerimissüsteemi alus. |
| --- | --- |

(3)

Leedu on komisjonile esitanud taotluse veiste andmebaasi tunnistamiseks täielikult kasutusel olevaks. Kõnealune andmebaas on Leedus veiste identifitseerimis- ja registreerimissüsteemi alus.

| (4) | Leedu esitas vajaliku teabe, millega eelkõige kinnitatakse, et veiste andmebaas vastab määruse artikli 5 sätetele: i) andmebaasis on üritustest teatamisest hilinemine esile tõstetud ja seega järgitakse määruses sätestatud loomade liikumisest teatamise tähtaegu, ii) Leedust välja viidud loomade passid antakse saabumisel pädevale asutusele, iii) riiklik veiste andmebaas on ühendatud riikliku põllumajandusvaldkonna maksete andmebaasiga ning riikliku veterinaarvaldkonna teabehaldussüsteemiga, et hõlbustada kontrollide koordineerimist ja kasulike andmete vahetamist ja iv) suuniseid rakendatakse, st kõrvamärke antakse välja ja jaotatakse nõuetekohaselt ning sellekohane teave on andmebaasist kättesaadav. |
| --- | --- |

(4)

Leedu esitas vajaliku teabe, millega eelkõige kinnitatakse, et veiste andmebaas vastab määruse artikli 5 sätetele: i) andmebaasis on üritustest teatamisest hilinemine esile tõstetud ja seega järgitakse määruses sätestatud loomade liikumisest teatamise tähtaegu, ii) Leedust välja viidud loomade passid antakse saabumisel pädevale asutusele, iii) riiklik veiste andmebaas on ühendatud riikliku põllumajandusvaldkonna maksete andmebaasiga ning riikliku veterinaarvaldkonna teabehaldussüsteemiga, et hõlbustada kontrollide koordineerimist ja kasulike andmete vahetamist ja iv) suuniseid rakendatakse, st kõrvamärke antakse välja ja jaotatakse nõuetekohaselt ning sellekohane teave on andmebaasist kättesaadav.

| (5) | Komisjon on esitatud teavet kontrollinud ja leiab, et see on piisav andmebaasi tunnistamiseks täielikult kasutusel olevaks. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on esitatud teavet kontrollinud ja leiab, et see on piisav andmebaasi tunnistamiseks täielikult kasutusel olevaks.

| (6) | Eelnevat silmas pidades on põhjendatud Leedu veiste andmebaasi täielikult kasutusel olevaks tunnistamine alates 1. juulist 2011, |
| --- | --- |

(6)

Eelnevat silmas pidades on põhjendatud Leedu veiste andmebaasi täielikult kasutusel olevaks tunnistamine alates 1. juulist 2011,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Leedu veiste andmebaas on tunnistatud täielikult kasutusel olevaks alates 1. juulist 2011.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Leedu Vabariigile.

Brüssel, 13. oktoober 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1.

1

---

| 14.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/37

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

13. oktoober 2011,

millega muudetakse otsuse 2004/211/EÜ I lisa seoses Mehhiko kohta tehtud kannetega loetelus, kuhu on kantud sellised kolmandad riigid ja nende osad, millest on lubatud tuua liitu elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 7168 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/686/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse, (1) eriti selle artikli 17 lõike 3 punkti a,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/156/EÜ hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõike 1 esimest ja teist lõiku, artikli 12 lõiget 4 ning artikli 19 sissejuhatavat lauset ja punkte a ja b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 92/65/EMÜ on sätestatud nõuded, mida kohaldatakse muu hulgas hobuslaste sperma, munarakkude ja embrüote impordil Euroopa Liitu. Need nõuded peavad olema samaväärsed vähemalt liikmesriikidevahelise kauplemise puhul kohaldatavate nõuetega. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 92/65/EMÜ on sätestatud nõuded, mida kohaldatakse muu hulgas hobuslaste sperma, munarakkude ja embrüote impordil Euroopa Liitu. Need nõuded peavad olema samaväärsed vähemalt liikmesriikidevahelise kauplemise puhul kohaldatavate nõuetega.

| (2) | Direktiivis 2009/156/EÜ on kehtestatud elushobuslaste liitu importimist reguleerivad loomatervishoiunõuded. Direktiivis on sätestatud, et hobuslaste import liitu on lubatud ainult sellistest kolmandatest riikidest või nende osadest, kus hobuste Venezuela entsefalomüeliidist teatamine on kohustuslik ja kus hobuste Venezuela entsefalomüeliiti ei ole kahe aasta jooksul esinenud. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis 2009/156/EÜ on kehtestatud elushobuslaste liitu importimist reguleerivad loomatervishoiunõuded. Direktiivis on sätestatud, et hobuslaste import liitu on lubatud ainult sellistest kolmandatest riikidest või nende osadest, kus hobuste Venezuela entsefalomüeliidist teatamine on kohustuslik ja kus hobuste Venezuela entsefalomüeliiti ei ole kahe aasta jooksul esinenud.

| (3) | Komisjoni 6. jaanuari 2004. aasta otsusega 2004/211/EÜ (millega kehtestatakse kolmandate riikide ja nende territooriumi osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad importida elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid, ning millega muudetakse otsuseid 93/195/EMÜ ja 94/63/EÜ) (3) kehtestatakse kolmandate riikide või (juhul kui kohaldatakse piirkondadeks jaotamist) nende osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad hobuslaste ning nende sperma, munarakkude ja embrüote importi, ning esitatakse muud sellise impordi suhtes kohaldatavad tingimused. See loetelu on esitatud kõnealuse otsuse I lisas. Mehhiko, v.a osariigid Chiapas ja Oaxaca, on praegu selles lisas ära toodud. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 6. jaanuari 2004. aasta otsusega 2004/211/EÜ (millega kehtestatakse kolmandate riikide ja nende territooriumi osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad importida elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid, ning millega muudetakse otsuseid 93/195/EMÜ ja 94/63/EÜ) (3) kehtestatakse kolmandate riikide või (juhul kui kohaldatakse piirkondadeks jaotamist) nende osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad hobuslaste ning nende sperma, munarakkude ja embrüote importi, ning esitatakse muud sellise impordi suhtes kohaldatavad tingimused. See loetelu on esitatud kõnealuse otsuse I lisas. Mehhiko, v.a osariigid Chiapas ja Oaxaca, on praegu selles lisas ära toodud.

| (4) | Mehhiko teavitas 19. augustil 2011 Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni Tabasco ja Veracruzi osariikides kinnitust leidnud kahest hobuste Venezuela entsefalomüeliidi juhtumist, mida põhjustas naaberosariikides Chiapases ja Oaxacas täheldatud viiruse alatüüp IE. |
| --- | --- |

(4)

Mehhiko teavitas 19. augustil 2011 Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni Tabasco ja Veracruzi osariikides kinnitust leidnud kahest hobuste Venezuela entsefalomüeliidi juhtumist, mida põhjustas naaberosariikides Chiapases ja Oaxacas täheldatud viiruse alatüüp IE.

| (5) | Seega ei tohiks enam lubada tuua Mehhiko Tabasco ja Veracruzi osariikidest liitu hobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid. Need osariigid tuleks seepärast otsuse 2004/211/EÜ I lisast välja jätta. |
| --- | --- |

(5)

Seega ei tohiks enam lubada tuua Mehhiko Tabasco ja Veracruzi osariikidest liitu hobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid. Need osariigid tuleks seepärast otsuse 2004/211/EÜ I lisast välja jätta.

| (6) | Seega tuleks otsust 2004/211/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seega tuleks otsust 2004/211/EÜ vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2004/211/EÜ I lisas asendatakse Mehhikot käsitlev kanne järgmisega:

| „MX | Mehhiko | MX-0 | Kogu riik | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MX-1 | Kogu riik, v.a osariigid Chiapas, Oaxaca, Tabasco ja Veracruz | D | X | X | X | — | X | X | X | X | X” | |

„MX

Mehhiko

MX-0

Kogu riik

—

—

—

—

—

—

—

—

—

MX-1

Kogu riik, v.a osariigid Chiapas, Oaxaca, Tabasco ja Veracruz

D

X

X

X

—

X

X

X

X

X”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. oktoober 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54.

1

(2)  ELT L 192, 23.7.2010, lk 1.

2

(3)  ELT L 73, 11.3.2004, lk 1.

3

---

Parandused

| 14.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/39

---

Nõukogu 13. detsembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1225/2010 (millega kehtestatakse 2011. ja 2012. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamereliikide kalavarudega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 336, 21. detsember 2010
  )

| 1. | Leheküljel 4 lisa 1. osa punkti 1 viimases kandes |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 4 lisa 1. osa punkti 1 viimases kandes

asendatakse

| „Niituimlutsud | Phycis spp.” |
| --- | --- |

„Niituimlutsud

Phycis spp.”

järgmisega:

| „Lima-niituimluts | Phycis blennoides”. |
| --- | --- |

„Lima-niituimluts

Phycis blennoides”.

| 2. | Leheküljel 6 lisa 2. osa süvamere haide ning Deania hystricosa ja Deania profundorum’i aastaseid püügivõimalusi käsitleva tabeli pealkiri: |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 6 lisa 2. osa süvamere haide ning Deania hystricosa ja Deania profundorum’i aastaseid püügivõimalusi käsitleva tabeli pealkiri:

Deania hystricosa

Deania profundorum

asendatakse

| „Püügipiirkond | : | XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed (DWS/12-)” |
| --- | --- | --- |

„Püügipiirkond

:

XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed (DWS/12-)”

järgmisega:

| „Püügipiirkond | : | XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed (DWS/12INT-)”. |
| --- | --- | --- |

„Püügipiirkond

:

XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed (DWS/12INT-)”.

| 3. | Leheküljel 8 lisa 2. osa kalju-tömppeakala Coryphaenoides rupestris aastaseid püügivõimalusi käsitleva teise tabeli pealkiri: |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 8 lisa 2. osa kalju-tömppeakala Coryphaenoides rupestris aastaseid püügivõimalusi käsitleva teise tabeli pealkiri:

Coryphaenoides rupestris

asendatakse

| „Püügipiirkond | : | Vb, VI, VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (RNG/5B67)” |
| --- | --- | --- |

„Püügipiirkond

:

Vb, VI, VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (RNG/5B67)”

järgmisega:

| „Püügipiirkond | : | Vb, VI, VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (RNG/5B67-)”. |
| --- | --- | --- |

„Püügipiirkond

:

Vb, VI, VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (RNG/5B67-)”.

| 4. | Leheküljel 8 lisa 2. osa kalju-tömppeakala Coryphaenoides rupestris aastaseid püügivõimalusi käsitleva teise tabeli 1. joonealune märkus: |
| --- | --- |

4.

Leheküljel 8 lisa 2. osa kalju-tömppeakala Coryphaenoides rupestris aastaseid püügivõimalusi käsitleva teise tabeli 1. joonealune märkus:

Coryphaenoides rupestris

asendatakse

| „(1) | Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes.” |
| --- | --- |

„(1)

Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes.”

järgmisega:

| „(1) | Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes (RNG/*8X14-).” |
| --- | --- |

„(1)

Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes (RNG/*8X14-).”

| 5. | Leheküljel 8 lisa 2. osa kalju-tömppeakala Coryphaenoides rupestris aastaseid püügivõimalusi käsitleva kolmanda tabeli 1. joonealune märkus: |
| --- | --- |

5.

Leheküljel 8 lisa 2. osa kalju-tömppeakala Coryphaenoides rupestris aastaseid püügivõimalusi käsitleva kolmanda tabeli 1. joonealune märkus:

Coryphaenoides rupestris

asendatakse

| „(1) | Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes.” |
| --- | --- |

„(1)

Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes.”

järgmisega:

| „(1) | Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes (RNG/*5B67-).” |
| --- | --- |

„(1)

Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes (RNG/*5B67-).”

| 6. | Leheküljel 9 lisa 2. osa atlandi karekala Hoplostethus atlanticus aastaseid püügivõimalusi käsitleva kolmanda tabeli pealkiri: |
| --- | --- |

6.

Leheküljel 9 lisa 2. osa atlandi karekala Hoplostethus atlanticus aastaseid püügivõimalusi käsitleva kolmanda tabeli pealkiri:

Hoplostethus atlanticus

asendatakse

| „Püügipiirkond | : | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ORY/1CX14C)” |
| --- | --- | --- |

„Püügipiirkond

:

I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ORY/1CX14C)”

järgmisega:

| „Püügipiirkond | : | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ORY/1CX14)”. |
| --- | --- | --- |

„Püügipiirkond

:

I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ORY/1CX14)”.

| 7. | Leheküljel 10 lisa 2. osa besuugo Pagellus bogaraveo aastaseid püügivõimalusi käsitleva teise tabeli 2. joonealune märkus: |
| --- | --- |

7.

Leheküljel 10 lisa 2. osa besuugo Pagellus bogaraveo aastaseid püügivõimalusi käsitleva teise tabeli 2. joonealune märkus:

Pagellus bogaraveo

asendatakse

| „(2) | Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes.” |
| --- | --- |

„(2)

Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes.”

järgmisega:

| „(2) | Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes (SBR/*678-).” |
| --- | --- |

„(2)

Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes (SBR/*678-).”

| 8. | Leheküljel 11 lisa 2. osa niituimlutsude Phycis spp. aastaseid püügivõimalusi käsitleva esimese, teise ja kolmanda tabeli pealkiri: |
| --- | --- |

8.

Leheküljel 11 lisa 2. osa niituimlutsude Phycis spp. aastaseid püügivõimalusi käsitleva esimese, teise ja kolmanda tabeli pealkiri:

Phycis

asendatakse

| „Niituimlutsud | Phycis spp.” |
| --- | --- |

„Niituimlutsud

Phycis spp.”

järgmisega:

| „Lima-niituimluts | Phycis blennoides”. |
| --- | --- |

„Lima-niituimluts

Phycis blennoides”.

| 9. | Leheküljel 11 lisa 2. osa niituimlutsude Phycis spp. aastaseid püügivõimalusi käsitleva teise tabeli 1. joonealune märkus: |
| --- | --- |

9.

Leheküljel 11 lisa 2. osa niituimlutsude Phycis spp. aastaseid püügivõimalusi käsitleva teise tabeli 1. joonealune märkus:

Phycis

asendatakse

| „(1) | Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes.” |
| --- | --- |

„(1)

Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes.”

järgmisega:

| „(1) | Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes (GFB/*89-).” |
| --- | --- |

„(1)

Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes (GFB/*89-).”

| 10. | Leheküljel 11 lisa 2. osa niituimlutsude Phycis spp. aastaseid püügivõimalusi käsitleva kolmanda tabeli 1. joonealune märkus: |
| --- | --- |

10.

Leheküljel 11 lisa 2. osa niituimlutsude Phycis spp. aastaseid püügivõimalusi käsitleva kolmanda tabeli 1. joonealune märkus:

Phycis

asendatakse

| „(1) | Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes.” |
| --- | --- |

„(1)

Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes.”

järgmisega:

| „(1) | Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes (GFB/*567-).” |
| --- | --- |

„(1)

Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes (GFB/*567-).”

| 11. | Leheküljel 12 lisa 2. osa niituimlutsude Phycis spp. aastaseid püügivõimalusi käsitleva tabeli pealkiri: |
| --- | --- |

11.

Leheküljel 12 lisa 2. osa niituimlutsude Phycis spp. aastaseid püügivõimalusi käsitleva tabeli pealkiri:

Phycis

asendatakse

| „Niituimlutsud | Phycis spp.” |
| --- | --- |

„Niituimlutsud

Phycis spp.”

järgmisega:

| „Lima-niituimluts | Phycis blennoides”. |
| --- | --- |

„Lima-niituimluts

Phycis blennoides”.

---