# Europos Sąjungos L 274/2011

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2011.274.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 274 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 54 tomas2011m. spalio 19d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2011.274.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 274

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

54 tomas2011m. spalio 19d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2011/676/ES |
| | * | 2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimas dėl tariamos pagalbos įmonei Trèves Nr. C 4/10 (ex NN 64/09), kurią suteikė Prancūzijos Respublika
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 2585)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/677/ES |
| | * | 2011 m. liepos 13 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. C 3/09 (ex NN 41 A-B/03), kurią Portugalija suteikė skerdyklų atliekoms surinkti, vežti, tvarkyti ir naikinti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 4888) | 15 |
| | | 2011/678/ES |
| | * | 2011 m. liepos 27 d. Komisijos sprendimas dėl Belgijos suteiktos valstybės pagalbos galvijų užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos (GSE) tyrimams finansuoti (Valstybės pagalba C 44/08 (ex NN 45/04)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 5457) | 36 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

2011/676/ES

*

2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimas dėl tariamos pagalbos įmonei Trèves Nr. C 4/10 (ex NN 64/09), kurią suteikė Prancūzijos Respublika
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 2585)

   (
  1
  )

Trèves

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 2585)

1

1

2011/677/ES

*

2011 m. liepos 13 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. C 3/09 (ex NN 41 A-B/03), kurią Portugalija suteikė skerdyklų atliekoms surinkti, vežti, tvarkyti ir naikinti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 4888)

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 4888)

15

2011/678/ES

*

2011 m. liepos 27 d. Komisijos sprendimas dėl Belgijos suteiktos valstybės pagalbos galvijų užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos (GSE) tyrimams finansuoti (Valstybės pagalba C 44/08 (ex NN 45/04)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 5457)

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 5457)

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

SPRENDIMAI

| 19.10.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 274/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. balandžio 20 d.

dėl tariamos pagalbos įmonei Trèves Nr. C 4/10 (ex NN 64/09), kurią suteikė Prancūzijos Respublika

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 2585)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2011/676/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtus straipsnius (1) ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Iš 2009 m. pavasarį spaudoje paskelbtų įvairių straipsnių Komisija sužinojo, kad įmonė Trèves iš Automobilių dalių gamintojų modernizavimo fondo (toliau – ADGMF) gavo 55 mln. EUR investiciją. 2009 m. gegužės 5 d., birželio 11 d., liepos 10 d. ir lapkričio 4 d. raštais Komisija Prancūzijos institucijoms pateikė prašymus suteikti informaciją šiuo klausimu. Minėtos institucijos į šiuos prašymus atsakė 2009 m. birželio 5 d., birželio 23 d., rugpjūčio 18 d., lapkričio 18 d. ir gruodžio 23 d. raštais (arba elektroniniais laiškais). |
| --- | --- |

(1)

Iš 2009 m. pavasarį spaudoje paskelbtų įvairių straipsnių Komisija sužinojo, kad įmonė Trèves iš Automobilių dalių gamintojų modernizavimo fondo (toliau – ADGMF) gavo 55 mln. EUR investiciją. 2009 m. gegužės 5 d., birželio 11 d., liepos 10 d. ir lapkričio 4 d. raštais Komisija Prancūzijos institucijoms pateikė prašymus suteikti informaciją šiuo klausimu. Minėtos institucijos į šiuos prašymus atsakė 2009 m. birželio 5 d., birželio 23 d., rugpjūčio 18 d., lapkričio 18 d. ir gruodžio 23 d. raštais (arba elektroniniais laiškais).

| (2) | Be to, Prancūzijos institucijų prašymu 2010 m. sausio 8 d. Komisijos patalpose buvo surengtas susitikimas. Po šio susitikimo Prancūzijos institucijos 2010 m. sausio 15 d. elektroniniu laišku pateikė papildomą informaciją. |
| --- | --- |

(2)

Be to, Prancūzijos institucijų prašymu 2010 m. sausio 8 d. Komisijos patalpose buvo surengtas susitikimas. Po šio susitikimo Prancūzijos institucijos 2010 m. sausio 15 d. elektroniniu laišku pateikė papildomą informaciją.

| (3) | 2010 m. sausio 29 d. raštu Komisija pranešė Prancūzijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl ADGMF investicijos ir mokestinių bei su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano (taip pat vadinamo skolų mokėjimo planu), kurį Prancūzijos administracija įmonei Trèves leido parengti. Prancūzija savo pastabas dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo pateikė 2010 m. kovo 25 d. |
| --- | --- |

(3)

2010 m. sausio 29 d. raštu Komisija pranešė Prancūzijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl ADGMF investicijos ir mokestinių bei su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano (taip pat vadinamo skolų mokėjimo planu), kurį Prancūzijos administracija įmonei Trèves leido parengti. Prancūzija savo pastabas dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo pateikė 2010 m. kovo 25 d.

| (4) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl aptariamų priemonių. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl aptariamų priemonių.

| (5) | Komisija pastabas šiuo klausimu gavo iš šių suinteresuotųjų šalių: Italijos Respublikos, įmonės Trèves, grupės PSA Peugeot Citroën, grupės Renault, anonimiškumą norinčio išsaugoti įmonės Trèves konkurento ir ADGMF (3). Komisija šias pastabas perdavė Prancūzijai ir suteikė jai galimybę jas pakomentuoti; Prancūzijos pastabas ji gavo 2010 m. spalio 5 d. raštu. 2010 m. lapkričio 18 d. taip pat įvyko susitikimas su Prancūzijos institucijomis. Galiausiai 2010 m. gruodžio 21 d. ir 2011 m. vasario 22 d. elektroniniais laiškais Komisijai buvo pateikta papildoma informacija. |
| --- | --- |

(5)

Komisija pastabas šiuo klausimu gavo iš šių suinteresuotųjų šalių: Italijos Respublikos, įmonės Trèves, grupės PSA Peugeot Citroën, grupės Renault, anonimiškumą norinčio išsaugoti įmonės Trèves konkurento ir ADGMF (3). Komisija šias pastabas perdavė Prancūzijai ir suteikė jai galimybę jas pakomentuoti; Prancūzijos pastabas ji gavo 2010 m. spalio 5 d. raštu. 2010 m. lapkričio 18 d. taip pat įvyko susitikimas su Prancūzijos institucijomis. Galiausiai 2010 m. gruodžio 21 d. ir 2011 m. vasario 22 d. elektroniniais laiškais Komisijai buvo pateikta papildoma informacija.

II.   NAGRINĖJAMŲ PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

| (6) | Prieš apibūdinant nagrinėjamas priemones reikėtų pristatyti Strateginį investicijų fondą (toliau – SIF), ADGMF, ADGMF valdančią bendrovę CDC Entreprises (šio sprendimo II.1 poskirsnis), įmonę Trèves ir jos naudai priimtas priemones (šio sprendimo II.2 poskirsnis). Galiausiai pateikiamos priežastys, dėl kurių pradėta oficiali tyrimo procedūra dėl ADGMF investicijos bei mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano (šio sprendimo II.3 poskirsnis). |
| --- | --- |

(6)

Prieš apibūdinant nagrinėjamas priemones reikėtų pristatyti Strateginį investicijų fondą (toliau – SIF), ADGMF, ADGMF valdančią bendrovę CDC Entreprises (šio sprendimo II.1 poskirsnis), įmonę Trèves ir jos naudai priimtas priemones (šio sprendimo II.2 poskirsnis). Galiausiai pateikiamos priežastys, dėl kurių pradėta oficiali tyrimo procedūra dėl ADGMF investicijos bei mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano (šio sprendimo II.3 poskirsnis).

II.1.   SIF, ADGMF, CDC Entreprises

| (7) | Dėl 2008 m. prasidėjusios krizės Prancūzija, siekdama sustiprinti ekonomiką, įsteigė Strateginį investicijų fondą (toliau – SIF). Tuojau po to SIF, bendradarbiaudamas su grupe PSA Peugeot Citroën (toliau – PSA) ir grupe Renault (toliau – Renault), įsteigė ADGMF. SIF tikslas yra teikti pagalbą visų rūšių įmonėms neatsižvelgiant į atitinkamą ekonomikos sektorių, o ADGMF teikia pagalbą tik automobilių dalių gamintojams. |
| --- | --- |

(7)

Dėl 2008 m. prasidėjusios krizės Prancūzija, siekdama sustiprinti ekonomiką, įsteigė Strateginį investicijų fondą (toliau – SIF). Tuojau po to SIF, bendradarbiaudamas su grupe PSA Peugeot Citroën (toliau – PSA) ir grupe Renault (toliau – Renault), įsteigė ADGMF. SIF tikslas yra teikti pagalbą visų rūšių įmonėms neatsižvelgiant į atitinkamą ekonomikos sektorių, o ADGMF teikia pagalbą tik automobilių dalių gamintojams.

| (8) | Strateginis investicijų fondas – tai 20 mlrd. EUR kapitalą turintis fondas, kurį 2008 m. gruodžio mėn. Prancūzijos Vyriausybė įsteigė siekdama patenkinti įmonių, kurios turėtų skatinti Prancūzijos ekonomikos augimą ir konkurencingumą, nuosavų lėšų poreikį. SIF vadovų teigimu, šis fondas investuoja tik į įmones, kurios turi geras galimybes prisidėti prie Prancūzijos ekonomikos augimo ir konkurencingumo. |
| --- | --- |

(8)

Strateginis investicijų fondas – tai 20 mlrd. EUR kapitalą turintis fondas, kurį 2008 m. gruodžio mėn. Prancūzijos Vyriausybė įsteigė siekdama patenkinti įmonių, kurios turėtų skatinti Prancūzijos ekonomikos augimą ir konkurencingumą, nuosavų lėšų poreikį. SIF vadovų teigimu, šis fondas investuoja tik į įmones, kurios turi geras galimybes prisidėti prie Prancūzijos ekonomikos augimo ir konkurencingumo.

| (9) | 49 % SIF kapitalo priklauso Prancūzijos Vyriausybei, 51 % kapitalo – įmonei Caisse des Dépôts et Consignation (toliau – CDC). CDC „ir jos patronuojamosios įmonės yra valstybei priklausanti grupė, užtikrinanti visuotinius interesus ir Prancūzijos ekonomikos plėtrą“ (4); jos vadovai skiriami nutarimu. |
| --- | --- |

(9)

49 % SIF kapitalo priklauso Prancūzijos Vyriausybei, 51 % kapitalo – įmonei Caisse des Dépôts et Consignation (toliau – CDC). CDC „ir jos patronuojamosios įmonės yra valstybei priklausanti grupė, užtikrinanti visuotinius interesus ir Prancūzijos ekonomikos plėtrą“ (4); jos vadovai skiriami nutarimu.

| (10) | SIF valdybai pirmininkauja CDC generalinis direktorius; be valdybos pirmininko, ją sudaro šeši direktoriai, iš kurių vienas atstovauja CDC, du – valstybei (už valstybės akcijas atsakingas generalinis direktorius ir įmonių generalinis direktorius) ir trys – įmonių interesams (įmonių SCOR, Essilor ir Artémis vadovai). |
| --- | --- |

(10)

SIF valdybai pirmininkauja CDC generalinis direktorius; be valdybos pirmininko, ją sudaro šeši direktoriai, iš kurių vienas atstovauja CDC, du – valstybei (už valstybės akcijas atsakingas generalinis direktorius ir įmonių generalinis direktorius) ir trys – įmonių interesams (įmonių SCOR, Essilor ir Artémis vadovai).

| (11) | ADGMF yra bendrasis investicinis rizikos kapitalo fondas, kurio užduotis – remti konkurencingų automobilių dalių gamintojų, galinčių užtikrinti savo klientams, kad yra pajėgūs atlikti mokslinius tyrimus ir vykdyti technologinę plėtrą bei intensyvią tarptautinę stebėseną, steigimąsi. Ne didesnes negu 60 mln. EUR investicijas fondas skiria tik savo nariams, kurie veikia vieni arba kartu su kitais privačiais investuotojais ar kitais fondais. |
| --- | --- |

(11)

ADGMF yra bendrasis investicinis rizikos kapitalo fondas, kurio užduotis – remti konkurencingų automobilių dalių gamintojų, galinčių užtikrinti savo klientams, kad yra pajėgūs atlikti mokslinius tyrimus ir vykdyti technologinę plėtrą bei intensyvią tarptautinę stebėseną, steigimąsi. Ne didesnes negu 60 mln. EUR investicijas fondas skiria tik savo nariams, kurie veikia vieni arba kartu su kitais privačiais investuotojais ar kitais fondais.

| (12) | ADGMF įsteigtas (2009 m. kovo 25 d.) pagal paramos automobilių pramonei planą, apie kurį Prancūzijos Respublikos prezidentas paskelbė 2008 m. gruodžio 4 d. 600 mln. EUR ADGMF kapitalą sudaro lėšos, kurias skyrė SIF (200 mln. EUR), PSA (200 mln. EUR) ir Renault (200 mln. EUR). |
| --- | --- |

(12)

ADGMF įsteigtas (2009 m. kovo 25 d.) pagal paramos automobilių pramonei planą, apie kurį Prancūzijos Respublikos prezidentas paskelbė 2008 m. gruodžio 4 d. 600 mln. EUR ADGMF kapitalą sudaro lėšos, kurias skyrė SIF (200 mln. EUR), PSA (200 mln. EUR) ir Renault (200 mln. EUR).

| (13) | ADGMF valdo įmonė CDC Entreprises – CDC patronuojamoji įmonė. Taigi sprendimus dėl investicijų priima CDC Entreprises. |
| --- | --- |

(13)

ADGMF valdo įmonė CDC Entreprises – CDC patronuojamoji įmonė. Taigi sprendimus dėl investicijų priima CDC Entreprises.

| (14) | ADGMF veikia atrankos komitetas ir investicijų komitetas, atsakingi už dokumentų rengimą prieš valdymo bendrovei CDC Entreprises atliekant investicijas. Šiuose komitetuose lygiomis teisėmis dalyvauja visi trys investuotojai: PSA, Renault ir SIF. |
| --- | --- |

(14)

ADGMF veikia atrankos komitetas ir investicijų komitetas, atsakingi už dokumentų rengimą prieš valdymo bendrovei CDC Entreprises atliekant investicijas. Šiuose komitetuose lygiomis teisėmis dalyvauja visi trys investuotojai: PSA, Renault ir SIF.

| (15) | Pagal ADGMF darbo tvarkos taisykles valdymo bendrovė dėl strateginių investicinių projektų privalo konsultuotis su atrankos komitetu. Komiteto patariamosios nuomonės valdymo bendrovei nėra privalomos. Šios nuomonės priimamos dviejų trečdalių balsų dauguma. |
| --- | --- |

(15)

Pagal ADGMF darbo tvarkos taisykles valdymo bendrovė dėl strateginių investicinių projektų privalo konsultuotis su atrankos komitetu. Komiteto patariamosios nuomonės valdymo bendrovei nėra privalomos. Šios nuomonės priimamos dviejų trečdalių balsų dauguma.

| (16) | Su investicijų komitetu privaloma konsultuotis prieš atliekant arba nutraukiant investicijas arba dėl visų investavimo politikos kriterijų ir taisyklių išimčių. Komitetui priimant sprendimą dėl investicinio projekto arba investicijų nutraukimo projekto, jo nuomonės taip pat priimamos dviejų trečdalių balsų dauguma ir valdymo bendrovei nėra privalomos. Tačiau jeigu vienas iš trijų investuotojų balsuoja prieš, priimta nuomonė laikoma neigiama. Šiuo atveju investicinis projektas arba investicijų nutraukimo projektas grąžinamas atrankos komitetui. |
| --- | --- |

(16)

Su investicijų komitetu privaloma konsultuotis prieš atliekant arba nutraukiant investicijas arba dėl visų investavimo politikos kriterijų ir taisyklių išimčių. Komitetui priimant sprendimą dėl investicinio projekto arba investicijų nutraukimo projekto, jo nuomonės taip pat priimamos dviejų trečdalių balsų dauguma ir valdymo bendrovei nėra privalomos. Tačiau jeigu vienas iš trijų investuotojų balsuoja prieš, priimta nuomonė laikoma neigiama. Šiuo atveju investicinis projektas arba investicijų nutraukimo projektas grąžinamas atrankos komitetui.

| (17) | Įmonė CDC Entreprises yra viena svarbiausių Prancūzijos rizikos kapitalo rinkos dalyvių. Ji privalo laikytis visų Finansų rinkų institucijos nustatytų taisyklių dėl valdymo trečiųjų šalių vardu, ypač taisyklių, susijusių su nepriklausomumu priimant sprendimus dėl investicijų ir interesų konfliktų prevencija. CDC Entreprises, be visų kitų, valdo biržoje nekotiruojamoms MVĮ skirtas SIF investicijas, taip pat CDC ir kitų investuotojų vardu atliktas investicijas. |
| --- | --- |

(17)

Įmonė CDC Entreprises yra viena svarbiausių Prancūzijos rizikos kapitalo rinkos dalyvių. Ji privalo laikytis visų Finansų rinkų institucijos nustatytų taisyklių dėl valdymo trečiųjų šalių vardu, ypač taisyklių, susijusių su nepriklausomumu priimant sprendimus dėl investicijų ir interesų konfliktų prevencija. CDC Entreprises, be visų kitų, valdo biržoje nekotiruojamoms MVĮ skirtas SIF investicijas, taip pat CDC ir kitų investuotojų vardu atliktas investicijas.

| (18) | CDC Entreprises yra 100 % CDC priklausanti patronuojamoji įmonė. CDC Entreprises prezidentą ir generalinį direktorių skiria įmonės valdyba, kurios narius skiria CDC. |
| --- | --- |

(18)

CDC Entreprises yra 100 % CDC priklausanti patronuojamoji įmonė. CDC Entreprises prezidentą ir generalinį direktorių skiria įmonės valdyba, kurios narius skiria CDC.

| (19) | CDC Entreprises su SIF sudarė pagalbos ir konsultacijų sutartį, pagal kurią šiam tikslui suburta SIF darbuotojų grupė padeda CDC Entreprises iš anksto atrinkti investicinius projektus (rengia galimybių studijas, atlieka rizikos vertinimą, atlieka tyrimus, padeda teikti šią bei kitą paramą) ir stebi atliktas investicijas. |
| --- | --- |

(19)

CDC Entreprises su SIF sudarė pagalbos ir konsultacijų sutartį, pagal kurią šiam tikslui suburta SIF darbuotojų grupė padeda CDC Entreprises iš anksto atrinkti investicinius projektus (rengia galimybių studijas, atlieka rizikos vertinimą, atlieka tyrimus, padeda teikti šią bei kitą paramą) ir stebi atliktas investicijas.

| (20) | Atsižvelgiant į ADGMF komitetų sudėtį ir veiklą, įpareigoti ADGMF atlikti tam tikrus veiksmus gali tik CDC Entreprises. Komitetų sprendimai valdymo bendrovei neprivalomi (išskyrus investavimo politikos kriterijų ir taisyklių taikymo išimtis ir interesų konfliktų valdymą – atvejus, kurie su šia byla nesusiję). Prancūzijos institucijos nurodė, jog iki šiol CDC Entreprises niekada nemanė, kad reikėtų priimti su komitetų nuomonėmis nesutampančius sprendimus dėl investicijų. |
| --- | --- |

(20)

Atsižvelgiant į ADGMF komitetų sudėtį ir veiklą, įpareigoti ADGMF atlikti tam tikrus veiksmus gali tik CDC Entreprises. Komitetų sprendimai valdymo bendrovei neprivalomi (išskyrus investavimo politikos kriterijų ir taisyklių taikymo išimtis ir interesų konfliktų valdymą – atvejus, kurie su šia byla nesusiję). Prancūzijos institucijos nurodė, jog iki šiol CDC Entreprises niekada nemanė, kad reikėtų priimti su komitetų nuomonėmis nesutampančius sprendimus dėl investicijų.

| (21) | Toliau pateiktame 1 grafike glaustai apžvelgiami Prancūzijos valstybės, CDC, CDC Entreprises, SIF, ADGMF, PSA ir Renault ryšiai.

  1   grafikas


  Prancūzijos valstybės, CDC, CDC Entreprises, SIF, ADGMF, PSA ir Renault ryšiai |
| --- | --- |

(21)

Toliau pateiktame 1 grafike glaustai apžvelgiami Prancūzijos valstybės, CDC, CDC Entreprises, SIF, ADGMF, PSA ir Renault ryšiai.

1   grafikas

Prancūzijos valstybės, CDC, CDC Entreprises, SIF, ADGMF, PSA ir Renault ryšiai

Image

II.2.   Įmonė Trèves ir jos atžvilgiu priimtos priemonės

| (22) | Įmonė Trèves yra įmonė, gaminanti lengvųjų automobilių vidaus dalis. Prieš įgyvendindama šiuo metu vykdomą restruktūrizavimo planą Trèves samdė apie 6 500 darbuotojų (restruktūrizavimo plane numatyta 1 300 darbuotojų). Ji vykdo trijų rūšių veiklą: gamina garso izoliacijos įrangą (5), sėdynes bei komponentus ir tekstilę. Įmonė turėjo devynias gamyklas (šiuo metu dvi yra uždarytos) ir veikia keturiolikoje šalių (įskaitant Ispaniją, Jungtinę Karalystę, Portugaliją, Slovėniją ir Čekiją). 40 % įmonės apyvartos gaunama Prancūzijoje. Pagrindiniai klientai yra Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan ir Toyota. |
| --- | --- |

(22)

Įmonė Trèves yra įmonė, gaminanti lengvųjų automobilių vidaus dalis. Prieš įgyvendindama šiuo metu vykdomą restruktūrizavimo planą Trèves samdė apie 6 500 darbuotojų (restruktūrizavimo plane numatyta 1 300 darbuotojų). Ji vykdo trijų rūšių veiklą: gamina garso izoliacijos įrangą (5), sėdynes bei komponentus ir tekstilę. Įmonė turėjo devynias gamyklas (šiuo metu dvi yra uždarytos) ir veikia keturiolikoje šalių (įskaitant Ispaniją, Jungtinę Karalystę, Portugaliją, Slovėniją ir Čekiją). 40 % įmonės apyvartos gaunama Prancūzijoje. Pagrindiniai klientai yra Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan ir Toyota.

| (23) | Prieš pat prasidedant 2008 m. krizei, Trèves pradėjo gauti pelną pagal 2005 m. pradėtą įgyvendinti pirmąjį restruktūrizavimo planą, kuriuo buvo siekiama sumažinti darbuotojų skaičių ir racionalizuoti gamybos pajėgumus. Kilus krizei, Trèves nusprendė restruktūrizavimo planą iš dalies pakeisti ir patobulinti; tam tikrus klausimus su skolintojais įmonė norėjo aptarti vykdydama taikinimo procedūrą (6). |
| --- | --- |

(23)

Prieš pat prasidedant 2008 m. krizei, Trèves pradėjo gauti pelną pagal 2005 m. pradėtą įgyvendinti pirmąjį restruktūrizavimo planą, kuriuo buvo siekiama sumažinti darbuotojų skaičių ir racionalizuoti gamybos pajėgumus. Kilus krizei, Trèves nusprendė restruktūrizavimo planą iš dalies pakeisti ir patobulinti; tam tikrus klausimus su skolintojais įmonė norėjo aptarti vykdydama taikinimo procedūrą (6).

| (24) | Taigi 2009 m. gegužės 25 d.Trèves akcininkas (vienintelis akcininkas – patronuojančioji bendrovė Severt), grupės Trèves bendrovės skolintojai (t. y. bankai) ir ADGMF sudarė taikinimo protokolą. Šis protokolas pagrįstas restruktūrizavimo plano įgyvendinimu (šis planas apibūdintas V.1.1. skirsnyje). |
| --- | --- |

(24)

Taigi 2009 m. gegužės 25 d.Trèves akcininkas (vienintelis akcininkas – patronuojančioji bendrovė Severt), grupės Trèves bendrovės skolintojai (t. y. bankai) ir ADGMF sudarė taikinimo protokolą. Šis protokolas pagrįstas restruktūrizavimo plano įgyvendinimu (šis planas apibūdintas V.1.1. skirsnyje).

| (25) | Apskaičiuota, kad restruktūrizavimo planui finansuoti reikia [110–140] (7) mln. EUR. Šiuo pagrindu įvairios šalys prisiėmė 2009 m. gegužės 25 d. protokole apibūdintus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(25)

Apskaičiuota, kad restruktūrizavimo planui finansuoti reikia [110–140] (7) mln. EUR. Šiuo pagrindu įvairios šalys prisiėmė 2009 m. gegužės 25 d. protokole apibūdintus įsipareigojimus.

| (26) | Automobilių Peugeot ir Renault gamintojai įsipareigojo skirti 33,3 mln. EUR [...]. |
| --- | --- |

(26)

Automobilių Peugeot ir Renault gamintojai įsipareigojo skirti 33,3 mln. EUR [...].

| (27) | Grupė Trèves įsipareigojo kuo labiau stengtis, kad 2009 m. būtų gauta suma, atitinkanti [5–20] grynųjų lėšų poreikių dalį, t. y. [5–30] mln. EUR. |
| --- | --- |

(27)

Grupė Trèves įsipareigojo kuo labiau stengtis, kad 2009 m. būtų gauta suma, atitinkanti [5–20] grynųjų lėšų poreikių dalį, t. y. [5–30] mln. EUR.

| (28) | Bankai suteikė naują [10–30] mln. EUR kreditą. Be to, bankai suteikė [30–60] mln. EUR skolos konsolidavimo paskolą, skirtą trumpalaikiams kreditams ([0–20] mln.) ir vidutinės trukmės kreditams ([30–40] mln.) grąžinti. Visą naują kreditą ir skolos konsolidavimo paskolą reikia grąžinti 2014 m. [...]. |
| --- | --- |

(28)

Bankai suteikė naują [10–30] mln. EUR kreditą. Be to, bankai suteikė [30–60] mln. EUR skolos konsolidavimo paskolą, skirtą trumpalaikiams kreditams ([0–20] mln.) ir vidutinės trukmės kreditams ([30–40] mln.) grąžinti. Visą naują kreditą ir skolos konsolidavimo paskolą reikia grąžinti 2014 m. [...].

| (29) | ADGMF įmonei suteikė 55 mln. EUR pagalbą. Iš šios sumos [40–50] mln. EUR buvo suteikta skolos vertybiniais popieriais, leidžiančiais naudotis kapitalu (t. y. akcijomis, kurių paritetas koreguojamas, atlyginamomis obligacijomis); už vertybinius popierius mokama [> 8] % fiksuota atkarpa. Kartu [5–15] mln. EUR buvo įnešta padidinus kapitalą (pasirašytos naujos paprastosios akcijos), todėl ADGMF įgijo [< 50] įmonės Trèves kapitalo. |
| --- | --- |

(29)

ADGMF įmonei suteikė 55 mln. EUR pagalbą. Iš šios sumos [40–50] mln. EUR buvo suteikta skolos vertybiniais popieriais, leidžiančiais naudotis kapitalu (t. y. akcijomis, kurių paritetas koreguojamas, atlyginamomis obligacijomis); už vertybinius popierius mokama [> 8] % fiksuota atkarpa. Kartu [5–15] mln. EUR buvo įnešta padidinus kapitalą (pasirašytos naujos paprastosios akcijos), todėl ADGMF įgijo [< 50] įmonės Trèves kapitalo.

| (30) | Viešieji kreditoriai leido parengti 18,4 mln. EUR mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų mokėjimo planą [...]. Tai įmonės Trèves mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planas, pagal kurį taip pat mokami delspinigiai ir baudos. |
| --- | --- |

(30)

Viešieji kreditoriai leido parengti 18,4 mln. EUR mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų mokėjimo planą [...]. Tai įmonės Trèves mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planas, pagal kurį taip pat mokami delspinigiai ir baudos.

II.3.   Priežastys, dėl kurių pradėta procedūra

| (31) | Trèves restruktūrizavimo planas finansuojamas įneštomis naujomis lėšomis, kurių bendra vertė – [100–120] mln. (į šią sumą neįskaičiuota skolos konsolidavimo paskola). 55 mln. šios sumos įnešė ADGMF. Be to, įgyvendinamas 18,4 mln. vertės mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų mokėjimo planas. Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija reiškia abejonių dėl pastarųjų dviejų priemonių laikymo valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(31)

Trèves restruktūrizavimo planas finansuojamas įneštomis naujomis lėšomis, kurių bendra vertė – [100–120] mln. (į šią sumą neįskaičiuota skolos konsolidavimo paskola). 55 mln. šios sumos įnešė ADGMF. Be to, įgyvendinamas 18,4 mln. vertės mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų mokėjimo planas. Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija reiškia abejonių dėl pastarųjų dviejų priemonių laikymo valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

| (32) | Dėl ADGMF investicijos Komisija pažymi, kad veikiausiai ši investicija priskirtina valstybei dėl kelių veiksnių. Iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad ši investicija atlikta iš valstybės išteklių ir priskirtina valstybei (8). Komisijos abejonės visų pirma grindžiamos minėtos SIF, ADGMF ir CDC Entreprises veiklos stebėjimu. |
| --- | --- |

(32)

Dėl ADGMF investicijos Komisija pažymi, kad veikiausiai ši investicija priskirtina valstybei dėl kelių veiksnių. Iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad ši investicija atlikta iš valstybės išteklių ir priskirtina valstybei (8). Komisijos abejonės visų pirma grindžiamos minėtos SIF, ADGMF ir CDC Entreprises veiklos stebėjimu.

| (33) | Be to, Komisija abejoja, ar atliekant šią investiciją laikytasi privataus rinkos ekonomikos investuotojo kriterijaus. Visų pirma Komisija, atsižvelgdama į automobilių sektoriaus ir tam tikrų finansinių sunkumų patiriančios įmonės (9) padėtį, negalėjo aiškiai nustatyti, kad: pirma, restruktūrizavimo plane nurodytos prielaidos yra patikimos, tikroviškos ir apdairios; antra, prieš atliekant investiciją įmonės Trèves vertė nustatyta apdairiai; trečia, numatoma [> 12 %] vidaus grąžos norma (toliau – VGN) (10) turi būti laikoma pakankama atsižvelgiant į ADGMF prisiimtą riziką. |
| --- | --- |

(33)

Be to, Komisija abejoja, ar atliekant šią investiciją laikytasi privataus rinkos ekonomikos investuotojo kriterijaus. Visų pirma Komisija, atsižvelgdama į automobilių sektoriaus ir tam tikrų finansinių sunkumų patiriančios įmonės (9) padėtį, negalėjo aiškiai nustatyti, kad: pirma, restruktūrizavimo plane nurodytos prielaidos yra patikimos, tikroviškos ir apdairios; antra, prieš atliekant investiciją įmonės Trèves vertė nustatyta apdairiai; trečia, numatoma [> 12 %] vidaus grąžos norma (toliau – VGN) (10) turi būti laikoma pakankama atsižvelgiant į ADGMF prisiimtą riziką.

| (34) | Dėl mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų mokėjimo plano Komisija svarsto, ar Prancūzijos institucijų veiksmai gali būti lyginami su tokiomis pat sąlygomis veikiančio privataus kreditoriaus, siekiančio susigrąžinti jam priklausančias sumas, veiksmais. Komisija neturėjo visos informacijos, kuria remdamasi galėtų daryti išvadą, kad pagal 2009 m. gegužės 25 d. taikinimo protokolą sąlygos, kuriomis veikė Trèves viešieji kreditoriai, buvo bent tokios pat geros kaip tos, kuriomis veikė įmonės privatūs kreditoriai (t. y. bankai), taip pat sutikę peržiūrėti skolų grąžinimo terminus suteikdami skolos konsolidavimo paskolą. Todėl Komisija abejoja, ar įgyvendinant mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų mokėjimo planą laikomasi privataus rinkos ekonomikos kreditoriaus principo. |
| --- | --- |

(34)

Dėl mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų mokėjimo plano Komisija svarsto, ar Prancūzijos institucijų veiksmai gali būti lyginami su tokiomis pat sąlygomis veikiančio privataus kreditoriaus, siekiančio susigrąžinti jam priklausančias sumas, veiksmais. Komisija neturėjo visos informacijos, kuria remdamasi galėtų daryti išvadą, kad pagal 2009 m. gegužės 25 d. taikinimo protokolą sąlygos, kuriomis veikė Trèves viešieji kreditoriai, buvo bent tokios pat geros kaip tos, kuriomis veikė įmonės privatūs kreditoriai (t. y. bankai), taip pat sutikę peržiūrėti skolų grąžinimo terminus suteikdami skolos konsolidavimo paskolą. Todėl Komisija abejoja, ar įgyvendinant mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų mokėjimo planą laikomasi privataus rinkos ekonomikos kreditoriaus principo.

| (35) | Galiausiai savo sprendime pradėti procedūrą Komisija nurodo, kad, jeigu abi minėtos priemonės turėtų būti laikomos valstybės pagalba, jų suderinamumą būtų galima nagrinėti remiantis Komisijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (11) (toliau – gairės). Tačiau Komisija pažymi, jog šiuo etapu ji negali aiškiai nustatyti, kad vykdomos visos šiose gairėse reikalaujamos sąlygos. |
| --- | --- |

(35)

Galiausiai savo sprendime pradėti procedūrą Komisija nurodo, kad, jeigu abi minėtos priemonės turėtų būti laikomos valstybės pagalba, jų suderinamumą būtų galima nagrinėti remiantis Komisijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (11) (toliau – gairės). Tačiau Komisija pažymi, jog šiuo etapu ji negali aiškiai nustatyti, kad vykdomos visos šiose gairėse reikalaujamos sąlygos.

III.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (36) | Savo pastabas Komisijai grupė Trèves pateikė 2010 m. liepos 2 d. raštu. Grupės teigimu, ADGMF investavimo į grupę Trèves taisyklėms ir sąlygoms bei mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano įgyvendinimui SESV 107 straipsnio 1 dalis nėra taikoma. |
| --- | --- |

(36)

Savo pastabas Komisijai grupė Trèves pateikė 2010 m. liepos 2 d. raštu. Grupės teigimu, ADGMF investavimo į grupę Trèves taisyklėms ir sąlygoms bei mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano įgyvendinimui SESV 107 straipsnio 1 dalis nėra taikoma.

| (37) | Pirma, grupė Trèves pažymi, kad teiginys dėl pagalbos priskirtinumo valstybei nepagrįstas, nes per ADGMF grupė Trèves prisiėmė įsipareigojimą dėl dviejų tarptautinio masto automobilių gamintojų, su kuriais vykdant veiklą gaunama [> 50] % grupės apyvartos. Be to, grupė prieštarauja Komisijos teiginiui, kad bendrovė turėjo prašyti valstybės išteklių, nes, grupės teigimu, ADGMF ištekliai gaunami iš privačių subjektų, be to, faktas, jog finansuojant bendrovę dalyvavo kiti privatūs investuotojai (bankai), rodo, kad bendrovė buvo pajėgi pasiskolinti rinkoje. |
| --- | --- |

(37)

Pirma, grupė Trèves pažymi, kad teiginys dėl pagalbos priskirtinumo valstybei nepagrįstas, nes per ADGMF grupė Trèves prisiėmė įsipareigojimą dėl dviejų tarptautinio masto automobilių gamintojų, su kuriais vykdant veiklą gaunama [> 50] % grupės apyvartos. Be to, grupė prieštarauja Komisijos teiginiui, kad bendrovė turėjo prašyti valstybės išteklių, nes, grupės teigimu, ADGMF ištekliai gaunami iš privačių subjektų, be to, faktas, jog finansuojant bendrovę dalyvavo kiti privatūs investuotojai (bankai), rodo, kad bendrovė buvo pajėgi pasiskolinti rinkoje.

| (38) | Antra, grupė Trèves kategoriškai prieštarauja Komisijos atliktam 2005–2008 m. bendrovės Trèves ekonominės padėties vertinimui. Grupės teigimu, 2008 m. kilusią bendrą automobilių sektoriaus krizę Komisija painioja su konkrečia bendrovės, kurios apyvarta 1999–2004 m. nuolat dideliu mastu augo (1999 m. buvo [500–700] mln. EUR, o 2004 m. – [900–1 100] mln. EUR), padėtimi. Šį augimą iš tiesų sustabdė krizė, kuri automobilių sektoriuje kilo 2008 m. antrajame pusmetyje. 2005 m. ir 2009 m. restruktūrizavimo planais buvo siekiama ne išspręsti su finansais susijusius sunkumus, bet racionalizuoti bendrovės gamybos pajėgumus, kad sudėtingomis aplinkybėmis būtų pagerinta įmonės veikla, o ne užtikrintas jos išlikimas, kaip rodo 2005–2007 m. augęs Trèves EBITDA rodiklis (12) ir nuo 2009 m. pagerėję jos rezultatai. |
| --- | --- |

(38)

Antra, grupė Trèves kategoriškai prieštarauja Komisijos atliktam 2005–2008 m. bendrovės Trèves ekonominės padėties vertinimui. Grupės teigimu, 2008 m. kilusią bendrą automobilių sektoriaus krizę Komisija painioja su konkrečia bendrovės, kurios apyvarta 1999–2004 m. nuolat dideliu mastu augo (1999 m. buvo [500–700] mln. EUR, o 2004 m. – [900–1 100] mln. EUR), padėtimi. Šį augimą iš tiesų sustabdė krizė, kuri automobilių sektoriuje kilo 2008 m. antrajame pusmetyje. 2005 m. ir 2009 m. restruktūrizavimo planais buvo siekiama ne išspręsti su finansais susijusius sunkumus, bet racionalizuoti bendrovės gamybos pajėgumus, kad sudėtingomis aplinkybėmis būtų pagerinta įmonės veikla, o ne užtikrintas jos išlikimas, kaip rodo 2005–2007 m. augęs Trèves EBITDA rodiklis (12) ir nuo 2009 m. pagerėję jos rezultatai.

| (39) | Be to, grupė Trèves prieštarauja tam, jog Komisija reikšmingais laiko Prancūzijos pramonės ministro pareiškimus, kad Trèves būtų bankrutavusi, jeigu nebūtų įsikišusi valstybė. Norint įvertinti faktinę ekonominę ir finansinę įmonės padėtį negalima remtis subjektyviu politiniu pareiškimu, padarytu įtemptomis socialinėmis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(39)

Be to, grupė Trèves prieštarauja tam, jog Komisija reikšmingais laiko Prancūzijos pramonės ministro pareiškimus, kad Trèves būtų bankrutavusi, jeigu nebūtų įsikišusi valstybė. Norint įvertinti faktinę ekonominę ir finansinę įmonės padėtį negalima remtis subjektyviu politiniu pareiškimu, padarytu įtemptomis socialinėmis aplinkybėmis.

| (40) | Todėl neabejotina, kad ADGMF investicija į bendrovę Trèves apdairi ir finansiniu, ir pramoniniu požiūriais. Bendrovė primena, kad ADGMF buvo ne vienintelis investuotojas, buvo ir keli kiti galimi investuotojai, o kartu su ADGMF įsipareigojimus prisiėmė privatūs partneriai. Kitaip nei mano Komisija, ADGMF investicijos finansinė logika visiškai neprieštarauja pramoninei logikai. Grupės Trèves teigimu, automobilių sektoriuje įprasta, kad gamintojas įsigyja vieno iš savo tiekėjų akcijų siekdamas sustiprinti pramoninius ryšius ir gauti finansinio pelno iš savo įmonės augimo. |
| --- | --- |

(40)

Todėl neabejotina, kad ADGMF investicija į bendrovę Trèves apdairi ir finansiniu, ir pramoniniu požiūriais. Bendrovė primena, kad ADGMF buvo ne vienintelis investuotojas, buvo ir keli kiti galimi investuotojai, o kartu su ADGMF įsipareigojimus prisiėmė privatūs partneriai. Kitaip nei mano Komisija, ADGMF investicijos finansinė logika visiškai neprieštarauja pramoninei logikai. Grupės Trèves teigimu, automobilių sektoriuje įprasta, kad gamintojas įsigyja vieno iš savo tiekėjų akcijų siekdamas sustiprinti pramoninius ryšius ir gauti finansinio pelno iš savo įmonės augimo.

| (41) | Trečia, grupė Trèves pabrėžia, kad laikomasi apdairaus rinkos ekonomikos investuotojo principo. Investavimo sąlygos iš tiesų yra ne tik labai griežtos, bet ir naudingos ADGMF. Be to, 2008–2009 m. bendrovė Trèves turėjo didelių pranašumų, leidusių užtikrinti, kad greitai vėl būtų gautas pelnas (bendrovė įsisteigė ir augo besiformuojančios ekonomikos šalyse, įvairino klientus – automobilių gamintojus, vykdė kryptingą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą). Atsižvelgiant į šiuos pranašumus, Trèves pramoninio ir finansinio restruktūrizavimo planas parengtas remiantis apdairiomis ir pagrįstomis prognozėmis, atlikus išsamų įmonės padėties auditą. Galiausiai 2009–2010 m. pasiekti geri bendrovės Trèves rezultatai rodo, kad investicija buvo apdairi. |
| --- | --- |

(41)

Trečia, grupė Trèves pabrėžia, kad laikomasi apdairaus rinkos ekonomikos investuotojo principo. Investavimo sąlygos iš tiesų yra ne tik labai griežtos, bet ir naudingos ADGMF. Be to, 2008–2009 m. bendrovė Trèves turėjo didelių pranašumų, leidusių užtikrinti, kad greitai vėl būtų gautas pelnas (bendrovė įsisteigė ir augo besiformuojančios ekonomikos šalyse, įvairino klientus – automobilių gamintojus, vykdė kryptingą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą). Atsižvelgiant į šiuos pranašumus, Trèves pramoninio ir finansinio restruktūrizavimo planas parengtas remiantis apdairiomis ir pagrįstomis prognozėmis, atlikus išsamų įmonės padėties auditą. Galiausiai 2009–2010 m. pasiekti geri bendrovės Trèves rezultatai rodo, kad investicija buvo apdairi.

| (42) | Pagaliau grupė Trèves mano, kad, jeigu ADGMF investicijai turėtų būti taikoma SESV 107 straipsnio 1 dalis, ši pagalba būtų suderinama su gairėmis, nes užtikrinamas ilgalaikio bendrovės gyvybingumo atkūrimas, restruktūrizuojant Trèves neiškraipoma konkurencija, taikomos jau iš dalies įgyvendintos kompensacinės priemonės ([...], mažinami gamybos pajėgumai, mažinamas darbuotojų skaičius, o Trèves restruktūrizuoti neva valstybės skirto finansavimo dalis yra tik restruktūrizavimo sąnaudoms padengti būtinos lėšos). |
| --- | --- |

(42)

Pagaliau grupė Trèves mano, kad, jeigu ADGMF investicijai turėtų būti taikoma SESV 107 straipsnio 1 dalis, ši pagalba būtų suderinama su gairėmis, nes užtikrinamas ilgalaikio bendrovės gyvybingumo atkūrimas, restruktūrizuojant Trèves neiškraipoma konkurencija, taikomos jau iš dalies įgyvendintos kompensacinės priemonės ([...], mažinami gamybos pajėgumai, mažinamas darbuotojų skaičius, o Trèves restruktūrizuoti neva valstybės skirto finansavimo dalis yra tik restruktūrizavimo sąnaudoms padengti būtinos lėšos).

| (43) | Dėl mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano grupė Trèves visų pirma mano, kad juo laikomasi privataus rinkos ekonomikos kreditoriaus principų. Jos nuomone, Komisija negali daryti prielaidos, kad pagalbą priskyrus kokiai nors kategorijai finansų institucijos faktiškai negalėtų parengti apdairaus skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano. Juk skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plane numatyti delspinigiai, baudos, didesnės palūkanos negu tos, kurios nustatytos teisės aktuose ir kurių galėjo reikalauti privatus kreditorius, pirmos eilės hipotekos [...], institucijos paramą suteikė kartu su privačiais kreditoriais. |
| --- | --- |

(43)

Dėl mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano grupė Trèves visų pirma mano, kad juo laikomasi privataus rinkos ekonomikos kreditoriaus principų. Jos nuomone, Komisija negali daryti prielaidos, kad pagalbą priskyrus kokiai nors kategorijai finansų institucijos faktiškai negalėtų parengti apdairaus skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano. Juk skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plane numatyti delspinigiai, baudos, didesnės palūkanos negu tos, kurios nustatytos teisės aktuose ir kurių galėjo reikalauti privatus kreditorius, pirmos eilės hipotekos [...], institucijos paramą suteikė kartu su privačiais kreditoriais.

| (44) | Savo pastabas Komisijai ADGMF pateikė 2010 m. birželio 22 d. raštu. ADGMF nesutinka, kad jo investicija į bendrovę Trèves būtų laikoma valstybės pagalba, nes visų pirma jis savarankiškai priima sprendimus atlikti investicijas ir siekia užsibrėžtų tikslų. |
| --- | --- |

(44)

Savo pastabas Komisijai ADGMF pateikė 2010 m. birželio 22 d. raštu. ADGMF nesutinka, kad jo investicija į bendrovę Trèves būtų laikoma valstybės pagalba, nes visų pirma jis savarankiškai priima sprendimus atlikti investicijas ir siekia užsibrėžtų tikslų.

| (45) | ADGMF pabrėžia, kad visiškai savarankiškai sprendžia, kam skirti paramą. Šis savarankiškumas susijęs ne tik su fondo įstatais, bet ir su jo valdymu. ADGMF, bendrasis investicinis rizikos kapitalo fondas, turi valdymo bendrovę, kuriai taikomos trečiųjų asmenų vardu vykdomo valdymo taisyklės. Tai, kad valdymo bendrovė pagal įstatus savarankiškai priima sprendimus dėl investicijų, nes veikia atsižvelgdama į savo narių turtinius interesus, padeda užtikrinti ADGMF savarankiškumą priimant sprendimą investuoti. ADGMF patariamųjų – atrankos ir investicijų – komitetų nuomonės gali būti priimtos tik pritarus vienam iš dviejų automobilių gamintojų. Iki šiol valdymo bendrovė CDC Entreprises visada laikėsi komitetų priimtų nuomonių. Todėl atrenkant ir apibūdinant investicinius projektus svarbiausia yra privačių investuotojų, t. y. Renault ir Peugeot, įtaka. |
| --- | --- |

(45)

ADGMF pabrėžia, kad visiškai savarankiškai sprendžia, kam skirti paramą. Šis savarankiškumas susijęs ne tik su fondo įstatais, bet ir su jo valdymu. ADGMF, bendrasis investicinis rizikos kapitalo fondas, turi valdymo bendrovę, kuriai taikomos trečiųjų asmenų vardu vykdomo valdymo taisyklės. Tai, kad valdymo bendrovė pagal įstatus savarankiškai priima sprendimus dėl investicijų, nes veikia atsižvelgdama į savo narių turtinius interesus, padeda užtikrinti ADGMF savarankiškumą priimant sprendimą investuoti. ADGMF patariamųjų – atrankos ir investicijų – komitetų nuomonės gali būti priimtos tik pritarus vienam iš dviejų automobilių gamintojų. Iki šiol valdymo bendrovė CDC Entreprises visada laikėsi komitetų priimtų nuomonių. Todėl atrenkant ir apibūdinant investicinius projektus svarbiausia yra privačių investuotojų, t. y. Renault ir Peugeot, įtaka.

| (46) | Be to, ADGMF investicija į bendrovę Trèves atspindi ADGMF investavimo politiką, kurią vykdant pirmenybė teikiama didelių gebėjimų diegti inovacijas turinčioms įmonėms, kurios automobilių dalių gamintojų sektoriuje turi daug galimybių augti ir gauti pelno. Bendrovė Trèves yra labai svarbi Europos automobilių dalių gamintoja, kuria, beje, domėjosi [...] kiti privatūs fondai. Nuo 2010 m. labai pagerėję bendrovės rezultatai rodo, kad Trèves pateiktas restruktūrizavimo planas yra tikroviškas ir tinkamas. Derėtis dėl investicijos ADGMF taip pat galėjo labai saugiomis sąlygomis, nes dėl ekonomikos ir finansų krizės bendrovė patyrė laikinus sunkumus. |
| --- | --- |

(46)

Be to, ADGMF investicija į bendrovę Trèves atspindi ADGMF investavimo politiką, kurią vykdant pirmenybė teikiama didelių gebėjimų diegti inovacijas turinčioms įmonėms, kurios automobilių dalių gamintojų sektoriuje turi daug galimybių augti ir gauti pelno. Bendrovė Trèves yra labai svarbi Europos automobilių dalių gamintoja, kuria, beje, domėjosi [...] kiti privatūs fondai. Nuo 2010 m. labai pagerėję bendrovės rezultatai rodo, kad Trèves pateiktas restruktūrizavimo planas yra tikroviškas ir tinkamas. Derėtis dėl investicijos ADGMF taip pat galėjo labai saugiomis sąlygomis, nes dėl ekonomikos ir finansų krizės bendrovė patyrė laikinus sunkumus.

| (47) | Todėl ADGMF mano, kad jo investicija negali būti laikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(47)

Todėl ADGMF mano, kad jo investicija negali būti laikoma valstybės pagalba.

| (48) | Savo pastabas Komisijai Renault pateikė 2010 m. liepos 6 d. raštu. Visų pirma grupė nesutinka su Komisijos teiginiais, kad grupė tapo ADGMF nare dėl 2009 m. balandžio mėn. jai suteiktos valstybės paskolos. Bendrovė primena, kad 2009 m. sausio 20 d. steigiant fondą (13) ji neturėjo jokios informacijos apie tai, kad ateityje valstybė automobilių gamintojams gali suteikti paskolą. 2009 m. balandžio mėn. jai suteiktos paskolos tikslas buvo finansuoti bendrus įmonės poreikius, nes 2008 m. ketvirtajame ketvirtyje ir 2009 m. pirmajame ketvirtyje finansų rinkos susitraukė. |
| --- | --- |

(48)

Savo pastabas Komisijai Renault pateikė 2010 m. liepos 6 d. raštu. Visų pirma grupė nesutinka su Komisijos teiginiais, kad grupė tapo ADGMF nare dėl 2009 m. balandžio mėn. jai suteiktos valstybės paskolos. Bendrovė primena, kad 2009 m. sausio 20 d. steigiant fondą (13) ji neturėjo jokios informacijos apie tai, kad ateityje valstybė automobilių gamintojams gali suteikti paskolą. 2009 m. balandžio mėn. jai suteiktos paskolos tikslas buvo finansuoti bendrus įmonės poreikius, nes 2008 m. ketvirtajame ketvirtyje ir 2009 m. pirmajame ketvirtyje finansų rinkos susitraukė.

| (49) | Be to, Renault ADGMF nare pagrįstai tapo dėl ekonominių, pramoninių ir finansinių priežasčių: strateginiu ir finansiniu požiūriu būtina, kad laukdama finansinių investicijų grąžos Renault nuolat stiprintų tiekimo grandį remdamasi patikimais ir konkurencingais tiekėjais. Todėl dalyvaudama ADGMF veikloje Renault gali investuoti į sektoriui būtinas įmones, pavyzdžiui, į bendrovę Trèves, kuri tebėra Europos automobilių pramonei labai svarbi tiekėja. Taigi ADGMF parama grindžiama tokiu pat metodu, kokio laikosi ir Renault, kuri yra apdairi rinkos ekonomikos investuotoja. |
| --- | --- |

(49)

Be to, Renault ADGMF nare pagrįstai tapo dėl ekonominių, pramoninių ir finansinių priežasčių: strateginiu ir finansiniu požiūriu būtina, kad laukdama finansinių investicijų grąžos Renault nuolat stiprintų tiekimo grandį remdamasi patikimais ir konkurencingais tiekėjais. Todėl dalyvaudama ADGMF veikloje Renault gali investuoti į sektoriui būtinas įmones, pavyzdžiui, į bendrovę Trèves, kuri tebėra Europos automobilių pramonei labai svarbi tiekėja. Taigi ADGMF parama grindžiama tokiu pat metodu, kokio laikosi ir Renault, kuri yra apdairi rinkos ekonomikos investuotoja.

| (50) | Galiausiai bendrovė Renault be išlygų pritaria ADGMF pastaboms dėl jos vaidmens valdant ADGMF, ADGMF veikimo būdo ir jo bei jį valdančios bendrovės nepriklausomumo nuo institucijų, pateiktoms dėl Komisijos sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(50)

Galiausiai bendrovė Renault be išlygų pritaria ADGMF pastaboms dėl jos vaidmens valdant ADGMF, ADGMF veikimo būdo ir jo bei jį valdančios bendrovės nepriklausomumo nuo institucijų, pateiktoms dėl Komisijos sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

| (51) | Savo pastabas Komisijai PSA pateikė 2010 m. liepos 6 d. raštu. PSA teigimu, ADGMF investicija į bendrovę Trèves yra ne tik pelninga, bet ir atitinka jos ekonominius bei strateginius interesus. |
| --- | --- |

(51)

Savo pastabas Komisijai PSA pateikė 2010 m. liepos 6 d. raštu. PSA teigimu, ADGMF investicija į bendrovę Trèves yra ne tik pelninga, bet ir atitinka jos ekonominius bei strateginius interesus.

| (52) | PSA dalyvavimas ADGMF veikloje atitinka bendrą automobilių gamintojo ir fondo siekį investuoti į strategines įmones, kurių gebėjimai diegti inovacijas yra dideli ir kurios gali užtikrinti tiekimo saugumą ir kuo labiau stiprinti automobilių dalių gamintojų sektorių. Be to, PSA mano, kad ADGMF investicija atitinka jos reikalavimus gauti pelno atsižvelgiant į prisiimtą riziką. |
| --- | --- |

(52)

PSA dalyvavimas ADGMF veikloje atitinka bendrą automobilių gamintojo ir fondo siekį investuoti į strategines įmones, kurių gebėjimai diegti inovacijas yra dideli ir kurios gali užtikrinti tiekimo saugumą ir kuo labiau stiprinti automobilių dalių gamintojų sektorių. Be to, PSA mano, kad ADGMF investicija atitinka jos reikalavimus gauti pelno atsižvelgiant į prisiimtą riziką.

| (53) | Galiausiai PSA pabrėžia, jog sprendimas dalyvauti ADGMF veikloje nesusijęs su tuo, kad 2009 m. kovo mėn. sudaryta 3 mlrd. EUR Prancūzijos valstybės ir automobilių gamintojo paskolos sutartis. |
| --- | --- |

(53)

Galiausiai PSA pabrėžia, jog sprendimas dalyvauti ADGMF veikloje nesusijęs su tuo, kad 2009 m. kovo mėn. sudaryta 3 mlrd. EUR Prancūzijos valstybės ir automobilių gamintojo paskolos sutartis.

| (54) | Anonimiškumą norintis išsaugoti Trèves konkurentas savo pastabas Komisijai pateikė 2010 m. birželio 23 d. raštu. Jis pritaria 2010 m. sausio 29 d. sprendime pradėti procedūrą Komisijos padarytoms išvadoms, nes, jo nuomone, bendrovė Trèves ekonominių sunkumų patyrė prieš prasidedant ekonomikos krizei, todėl Bendrijos laikinosios sistemos priemonės jai negali būti taikomos. Be to, kad ir kokia būtų Trèves ekonominė padėtis, valstybės pagalba, kuri galėtų būti jai suteikta, turi būti įgyvendinama kartu taikant nemenkas kompensacines priemones, nes daromas labai didelis neigiamas poveikis konkurencijai. Pagalba, kurios vienintelis tikslas – dirbtinai išlaikyti įmonę gyvybingą sektoriuje, kurio ilgalaikiai struktūriniai pajėgumai pertekliniai, yra nepagrįsta. Jis mano, kad bendrovė Trèves turėtų būti įpareigota riboti savo dalyvavimą rinkose – parduoti patronuojamąsias įmones arba iš esmės sumažinti veiklos apimtis ir prie bendrovės restruktūrizavimo labiau prisidėti nuosavais ištekliais. |
| --- | --- |

(54)

Anonimiškumą norintis išsaugoti Trèves konkurentas savo pastabas Komisijai pateikė 2010 m. birželio 23 d. raštu. Jis pritaria 2010 m. sausio 29 d. sprendime pradėti procedūrą Komisijos padarytoms išvadoms, nes, jo nuomone, bendrovė Trèves ekonominių sunkumų patyrė prieš prasidedant ekonomikos krizei, todėl Bendrijos laikinosios sistemos priemonės jai negali būti taikomos. Be to, kad ir kokia būtų Trèves ekonominė padėtis, valstybės pagalba, kuri galėtų būti jai suteikta, turi būti įgyvendinama kartu taikant nemenkas kompensacines priemones, nes daromas labai didelis neigiamas poveikis konkurencijai. Pagalba, kurios vienintelis tikslas – dirbtinai išlaikyti įmonę gyvybingą sektoriuje, kurio ilgalaikiai struktūriniai pajėgumai pertekliniai, yra nepagrįsta. Jis mano, kad bendrovė Trèves turėtų būti įpareigota riboti savo dalyvavimą rinkose – parduoti patronuojamąsias įmones arba iš esmės sumažinti veiklos apimtis ir prie bendrovės restruktūrizavimo labiau prisidėti nuosavais ištekliais.

| (55) | Savo pastabas Komisijai Italijos ekonomikos vystymosi ministerija pateikė 2010 m. birželio 15 d. raštu. Ji pritaria Komisijos argumentams (14) dėl dviejų svarbiausių klausimų: kad ADGMF investicija neabejotinai yra valstybės pagalba, nes valstybės lėšų vaidmuo svarbiausias, ir kad šio tipo pagalba skirta įmonėms, kurios iki 2008 m. antrojo ketvirčio patyrė sunkumų pagal gaires, remti. |
| --- | --- |

(55)

Savo pastabas Komisijai Italijos ekonomikos vystymosi ministerija pateikė 2010 m. birželio 15 d. raštu. Ji pritaria Komisijos argumentams (14) dėl dviejų svarbiausių klausimų: kad ADGMF investicija neabejotinai yra valstybės pagalba, nes valstybės lėšų vaidmuo svarbiausias, ir kad šio tipo pagalba skirta įmonėms, kurios iki 2008 m. antrojo ketvirčio patyrė sunkumų pagal gaires, remti.

IV.   PRANCŪZIJOS PASTABOS

| (56) | 2010 m. sausio 29 d. pradėjus oficialią tyrimo procedūrą, Prancūzijos institucijos savo pastabas Komisijai pateikė 2010 m. kovo 25 d. raštu. |
| --- | --- |

(56)

2010 m. sausio 29 d. pradėjus oficialią tyrimo procedūrą, Prancūzijos institucijos savo pastabas Komisijai pateikė 2010 m. kovo 25 d. raštu.

| (57) | Jų teigimu, ADGMF investavimo į bendrovę Trèves tvarkai ir sąlygoms SESV 107 straipsnio 1 dalis netaikoma, nes buvo investuoti ne valstybės ištekliai, o daugiausia valstybei nepriskirtinos privačios lėšos. NET jeigu ADGMF ištekliai būtų laikomi valstybės ištekliais arba sprendimas investuoti būtų priskirtinas valstybei, Prancūzijos institucijos mano, kad šiai investicijai būdingi visi apdairios rinkos ekonomikos investicijos ypatumai. Be to, jos mano, kad mokestinės ir su socialinėmis įmokomis susijusios skolos grąžinimo terminų peržiūrėjimas, kuriam pritarė viešieji kreditoriai, atitinka privataus kreditoriaus, siekiančio susigrąžinti jam priklausančias sumas, kriterijus. |
| --- | --- |

(57)

Jų teigimu, ADGMF investavimo į bendrovę Trèves tvarkai ir sąlygoms SESV 107 straipsnio 1 dalis netaikoma, nes buvo investuoti ne valstybės ištekliai, o daugiausia valstybei nepriskirtinos privačios lėšos. NET jeigu ADGMF ištekliai būtų laikomi valstybės ištekliais arba sprendimas investuoti būtų priskirtinas valstybei, Prancūzijos institucijos mano, kad šiai investicijai būdingi visi apdairios rinkos ekonomikos investicijos ypatumai. Be to, jos mano, kad mokestinės ir su socialinėmis įmokomis susijusios skolos grąžinimo terminų peržiūrėjimas, kuriam pritarė viešieji kreditoriai, atitinka privataus kreditoriaus, siekiančio susigrąžinti jam priklausančias sumas, kriterijus.

| (58) | Prancūzijos institucijos pažymi, kad atliekant ADGMF investiciją nebuvo valstybės išteklių pervedimo pagal Teisingumo Teismo sprendimą Stardust Marine
   (15). ADGMF lėšos, priklausančios automobilių gamintojams PSA ir Renault (du trečdaliai lėšų), yra visiškai privačios, o SIF priklausančios lėšos (vienas trečdalis lėšų), nors ir skirtos valstybės, nėra nuolat jos kontroliuojamos. Pagal privačių investicinių fondų modelį įsteigtas SIF yra akcinė bendrovė, konkuruojanti su kitais privačiais investiciniais fondais. Jis atlieka ilgalaikes investicijas, kuriomis siekia pelno. |
| --- | --- |

(58)

Prancūzijos institucijos pažymi, kad atliekant ADGMF investiciją nebuvo valstybės išteklių pervedimo pagal Teisingumo Teismo sprendimą Stardust Marine
   (15). ADGMF lėšos, priklausančios automobilių gamintojams PSA ir Renault (du trečdaliai lėšų), yra visiškai privačios, o SIF priklausančios lėšos (vienas trečdalis lėšų), nors ir skirtos valstybės, nėra nuolat jos kontroliuojamos. Pagal privačių investicinių fondų modelį įsteigtas SIF yra akcinė bendrovė, konkuruojanti su kitais privačiais investiciniais fondais. Jis atlieka ilgalaikes investicijas, kuriomis siekia pelno.

| (59) | Be to, institucijos nekontroliuoja ADGMF valdančios bendrovės CDC Entreprises, nes taip numatyta bendrovės įstatuose ir darbo tvarkos taisyklėse. Pagal įstatus bendrovė yra teisiškai nepriklausoma nuo CDC ir investuoja tik siekdama savo narių pelno – konkuruodama su privačiais investuotojais arba veikdama kartu su jais. Todėl ADGMF lėšas bendrovė CDC Entreprises valdo visiškai nepriklausomai. Atlikdama investiciją į Trèves ji laikėsi ADGMF atrankos ir investicijų komitetų rekomendacijų, valstybei visiškai nedalyvaujant. Todėl Prancūzijos institucijos daro išvadą, kad investuoti ištekliai nėra valstybės ištekliai, nes valstybė jų nuolat nekontroliuoja, taigi nacionalinės institucijos jais nedisponuoja, ir kad sprendimas investuoti nepriskirtinas valstybei, nes CDC Entreprises veikia tik siekdama išskirtinės ADGMF narių naudos ir visiškai nepriklausomai. |
| --- | --- |

(59)

Be to, institucijos nekontroliuoja ADGMF valdančios bendrovės CDC Entreprises, nes taip numatyta bendrovės įstatuose ir darbo tvarkos taisyklėse. Pagal įstatus bendrovė yra teisiškai nepriklausoma nuo CDC ir investuoja tik siekdama savo narių pelno – konkuruodama su privačiais investuotojais arba veikdama kartu su jais. Todėl ADGMF lėšas bendrovė CDC Entreprises valdo visiškai nepriklausomai. Atlikdama investiciją į Trèves ji laikėsi ADGMF atrankos ir investicijų komitetų rekomendacijų, valstybei visiškai nedalyvaujant. Todėl Prancūzijos institucijos daro išvadą, kad investuoti ištekliai nėra valstybės ištekliai, nes valstybė jų nuolat nekontroliuoja, taigi nacionalinės institucijos jais nedisponuoja, ir kad sprendimas investuoti nepriskirtinas valstybei, nes CDC Entreprises veikia tik siekdama išskirtinės ADGMF narių naudos ir visiškai nepriklausomai.

| (60) | Dėl ADGMF investicijos atitikties apdairaus rinkos ekonomikos investuotojo principui Prancūzijos institucijos primena, kad vykdydamas investavimo politiką ADGMF pirmenybę teikia pelningiems, strateginiams automobilių sektoriaus projektams, kuriais užtikrinamas didelis augimas ir dideli gebėjimai diegti inovacijas. Investicija į Trèves atlikta remiantis tikrovišku, kruopščiai parengtu verslo planu, kurį patvirtino keli privatūs analitikai. Trèves akcinio kapitalo dalį ADGMF įsigijo ir obligacijas, atlyginamas akcijomis, kurių paritetas koreguojamas, pasirašė kartu su kitais privačiais investuotojais tokiomis pat sąlygomis (investicijos pari passu). Prancūzijos institucijų teigimu, šių veiksnių užtenka, kad investicija būtų laikoma atitinkančia rinkos praktiką. |
| --- | --- |

(60)

Dėl ADGMF investicijos atitikties apdairaus rinkos ekonomikos investuotojo principui Prancūzijos institucijos primena, kad vykdydamas investavimo politiką ADGMF pirmenybę teikia pelningiems, strateginiams automobilių sektoriaus projektams, kuriais užtikrinamas didelis augimas ir dideli gebėjimai diegti inovacijas. Investicija į Trèves atlikta remiantis tikrovišku, kruopščiai parengtu verslo planu, kurį patvirtino keli privatūs analitikai. Trèves akcinio kapitalo dalį ADGMF įsigijo ir obligacijas, atlyginamas akcijomis, kurių paritetas koreguojamas, pasirašė kartu su kitais privačiais investuotojais tokiomis pat sąlygomis (investicijos pari passu). Prancūzijos institucijų teigimu, šių veiksnių užtenka, kad investicija būtų laikoma atitinkančia rinkos praktiką.

| (61) | Dėl privataus rinkos ekonomikos kreditoriaus principo taikymo Prancūzijos institucijos mano, kad bendrovei Trèves leistas parengti mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planas atitinka požiūrį, kuriuo remiamasi taikant šį principą, t. y. kad viešasis kreditorius, kaip ir privatus kreditorius, turi siekti susigrąžinti sumas, kurias jam turi sumokėti finansinių sunkumų patiriantis skolininkas. Prancūzijos institucijos visų pirma nurodo, kad grupė Trèves neatleista nuo jokios mokestinės ar su socialinėmis įmokomis susijusios skolos. Jos mano, kad šiuo atveju laikomasi dviejų pagrindinių kriterijų, pagal kuriuos galima nustatyti, ar laikomasi privataus kreditoriaus principo: nustatytos baudos bei delspinigiai ir taikomos palūkanos. Skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plane iš tiesų nurodyti delspinigiai ir palūkanos, kurie nustatyti prieš sudarant susitarimą dėl skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano ir į kuriuos atsižvelgta apskaičiuojant Trèves mokėtinas mėnesines įmokas. Be to, Civilinio kodekso 1153 straipsnyje nustatyta, kad, jeigu į sutartį nėra įtraukta atitinkama sąlyga, vėluojant sumokėti privačiam kreditoriui mokėtiną sumą delspinigiai turi būti mokami pagal teisės aktuose nustatytą normą. 2009 m., kuriais parengtas skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planas, ši norma buvo 3,79 %. Metinės palūkanos visu skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano įgyvendinimo laikotarpiu – apie [5–10] %. Be to, Prancūzijos institucijos primena, kad parengus mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planą bankai, iš kurių grupė Trèves yra gavusi paskolas, taip pat sutiko peržiūrėti savo skolų grąžinimo terminus suteikdami skolos konsolidavimo paskolą. Todėl privatūs Trèves kreditoriai taip pat suteikė mokėjimo lengvatų, kad būtų grąžintos jų skolos. |
| --- | --- |

(61)

Dėl privataus rinkos ekonomikos kreditoriaus principo taikymo Prancūzijos institucijos mano, kad bendrovei Trèves leistas parengti mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planas atitinka požiūrį, kuriuo remiamasi taikant šį principą, t. y. kad viešasis kreditorius, kaip ir privatus kreditorius, turi siekti susigrąžinti sumas, kurias jam turi sumokėti finansinių sunkumų patiriantis skolininkas. Prancūzijos institucijos visų pirma nurodo, kad grupė Trèves neatleista nuo jokios mokestinės ar su socialinėmis įmokomis susijusios skolos. Jos mano, kad šiuo atveju laikomasi dviejų pagrindinių kriterijų, pagal kuriuos galima nustatyti, ar laikomasi privataus kreditoriaus principo: nustatytos baudos bei delspinigiai ir taikomos palūkanos. Skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plane iš tiesų nurodyti delspinigiai ir palūkanos, kurie nustatyti prieš sudarant susitarimą dėl skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano ir į kuriuos atsižvelgta apskaičiuojant Trèves mokėtinas mėnesines įmokas. Be to, Civilinio kodekso 1153 straipsnyje nustatyta, kad, jeigu į sutartį nėra įtraukta atitinkama sąlyga, vėluojant sumokėti privačiam kreditoriui mokėtiną sumą delspinigiai turi būti mokami pagal teisės aktuose nustatytą normą. 2009 m., kuriais parengtas skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planas, ši norma buvo 3,79 %. Metinės palūkanos visu skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano įgyvendinimo laikotarpiu – apie [5–10] %. Be to, Prancūzijos institucijos primena, kad parengus mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planą bankai, iš kurių grupė Trèves yra gavusi paskolas, taip pat sutiko peržiūrėti savo skolų grąžinimo terminus suteikdami skolos konsolidavimo paskolą. Todėl privatūs Trèves kreditoriai taip pat suteikė mokėjimo lengvatų, kad būtų grąžintos jų skolos.

| (62) | Pirmiausia Prancūzijos institucijos pažymi, jog daugelis gautų pastabų patvirtina, kad ADGMF investicija į bendrovę Trèves negali būti laikoma valstybės pagalba. Todėl Prancūzijos institucijos nepateiks jokio papildomo komentaro dėl šių pastabų. |
| --- | --- |

(62)

Pirmiausia Prancūzijos institucijos pažymi, jog daugelis gautų pastabų patvirtina, kad ADGMF investicija į bendrovę Trèves negali būti laikoma valstybės pagalba. Todėl Prancūzijos institucijos nepateiks jokio papildomo komentaro dėl šių pastabų.

| (63) | Tačiau dėl Italijos institucijų ir su Trèves konkuruojančios anoniminės bendrovės pastabų Prancūzijos institucijos Komisijai nori pateikti tokias pastabas. |
| --- | --- |

(63)

Tačiau dėl Italijos institucijų ir su Trèves konkuruojančios anoniminės bendrovės pastabų Prancūzijos institucijos Komisijai nori pateikti tokias pastabas.

| (64) | Prancūzijos institucijos pažymi, jog Italijos institucijos tik nurodo, kad ADGMF investicija į bendrovę Trèves turi būti laikoma valstybės pagalba, nes valstybės lėšų „vaidmuo yra lemiamas“. Šis teiginys nepagrįstas jokiu įrodymu ar paaiškinimu. |
| --- | --- |

(64)

Prancūzijos institucijos pažymi, jog Italijos institucijos tik nurodo, kad ADGMF investicija į bendrovę Trèves turi būti laikoma valstybės pagalba, nes valstybės lėšų „vaidmuo yra lemiamas“. Šis teiginys nepagrįstas jokiu įrodymu ar paaiškinimu.

| (65) | Prancūzijos institucijos taip pat teigia, jog su Trèves konkuruojančios bendrovės prielaidos, kad suteikta valstybės pagalba, nesuderinama su gairėmis ir laikinąja sistema, kurią kilus ekonomikos ir finansų krizei Komisija patvirtino 2008 m. gruodžio mėn., taip pat yra nepagrįstos. Duomenys, kuriais remiasi ši bendrovė, yra arba netikslūs, arba vertinami neatsižvelgiant į bylos aplinkybes, todėl jų aiškinimas klaidingas ir neobjektyvus. |
| --- | --- |

(65)

Prancūzijos institucijos taip pat teigia, jog su Trèves konkuruojančios bendrovės prielaidos, kad suteikta valstybės pagalba, nesuderinama su gairėmis ir laikinąja sistema, kurią kilus ekonomikos ir finansų krizei Komisija patvirtino 2008 m. gruodžio mėn., taip pat yra nepagrįstos. Duomenys, kuriais remiasi ši bendrovė, yra arba netikslūs, arba vertinami neatsižvelgiant į bylos aplinkybes, todėl jų aiškinimas klaidingas ir neobjektyvus.

V.   NAGRINĖJAMŲ PRIEMONIŲ VERTINIMAS

| (66) | Nagrinėdama nacionalinę priemonę Komisija visų pirma turi ištirti, ar ši priemonė gali būti laikoma valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Nustačiusi, kad priemonė yra valstybės pagalba, Komisija gali vertinti, kokiu mastu ji gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka pagal SESV nustatytas nuo draudimo teikti valstybės pagalbą principo leidžiančias nukrypti nuostatas. Jeigu nagrinėjama priemonė nėra valstybės pagalba, pagalbos suderinamumas nenagrinėjamas. |
| --- | --- |

(66)

Nagrinėdama nacionalinę priemonę Komisija visų pirma turi ištirti, ar ši priemonė gali būti laikoma valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Nustačiusi, kad priemonė yra valstybės pagalba, Komisija gali vertinti, kokiu mastu ji gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka pagal SESV nustatytas nuo draudimo teikti valstybės pagalbą principo leidžiančias nukrypti nuostatas. Jeigu nagrinėjama priemonė nėra valstybės pagalba, pagalbos suderinamumas nenagrinėjamas.

V.1.   Valstybės pagalbos vertinimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

| (67) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(67)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (68) | Šioje nuostatoje nurodomi kriterijai, pagal kuriuos nacionalinė priemonė gali būti laikoma valstybės pagalba. Kaip 2006 m. birželio 15 d. sprendime primena Teisingumo Teismas, šie kriterijai – tai „valstybės lėšomis arba jos išteklių sąskaita vykdomas šios priemonės finansavimas, naudos įmonei egzistavimas, šios priemonės atrankinis pobūdis, jos poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai ir dėl jos atsirandantis konkurencijos iškraipymas“ (16). |
| --- | --- |

(68)

Šioje nuostatoje nurodomi kriterijai, pagal kuriuos nacionalinė priemonė gali būti laikoma valstybės pagalba. Kaip 2006 m. birželio 15 d. sprendime primena Teisingumo Teismas, šie kriterijai – tai „valstybės lėšomis arba jos išteklių sąskaita vykdomas šios priemonės finansavimas, naudos įmonei egzistavimas, šios priemonės atrankinis pobūdis, jos poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai ir dėl jos atsirandantis konkurencijos iškraipymas“ (16).

| (69) | Šie kriterijai taikomi kartu, todėl jie visi turi būti įgyvendinti, kad priemonę būtų galima laikyti valstybės pagalba. Taigi nustačiusi, kad vienas iš šių kriterijų nėra įgyvendintas, Komisija neabejodama gali tvirtinti, kad nagrinėjama priemonė nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(69)

Šie kriterijai taikomi kartu, todėl jie visi turi būti įgyvendinti, kad priemonę būtų galima laikyti valstybės pagalba. Taigi nustačiusi, kad vienas iš šių kriterijų nėra įgyvendintas, Komisija neabejodama gali tvirtinti, kad nagrinėjama priemonė nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

V.1.1.   55 mln. EUR ADGMF investicija

| (70) | Aptariant 55 mln. EUR ADGMF investicijos į bendrovę Trèves klausimą visų pirma reikėtų patikrinti, ar įgyvendintas pranašumo kriterijus. |
| --- | --- |

(70)

Aptariant 55 mln. EUR ADGMF investicijos į bendrovę Trèves klausimą visų pirma reikėtų patikrinti, ar įgyvendintas pranašumo kriterijus.

| (71) | Pagal nusistovėjusią teismų praktiką (17) lėšų įnašas į įmonę nelaikomas valstybės pagalba, jeigu jis atliktas tokiomis aplinkybėmis, kurios būtų priimtinos įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam privačiam investuotojui (privataus rinkos ekonomikos investuotojo kriterijus). |
| --- | --- |

(71)

Pagal nusistovėjusią teismų praktiką (17) lėšų įnašas į įmonę nelaikomas valstybės pagalba, jeigu jis atliktas tokiomis aplinkybėmis, kurios būtų priimtinos įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam privačiam investuotojui (privataus rinkos ekonomikos investuotojo kriterijus).

| (72) | Šiuo požiūriu darant prielaidą, kad ADGMF turimas Trèves akcijas perparduos 2012 m., ADGMF apskaičiuota metinė vidaus grąžos norma (VGN), atsižvelgiant į fondo investiciją, yra [> 12 %]. Ši norma rodo visos ADGMF investicijos, kurią sudaro tiesioginis [5–15] mln. EUR kapitalo įnašas ir [40–50] mln. EUR įnašas skolos vertybiniais popieriais, leidžiančiais naudotis kapitalu (ORAPA), pelną prieš mokesčius. |
| --- | --- |

(72)

Šiuo požiūriu darant prielaidą, kad ADGMF turimas Trèves akcijas perparduos 2012 m., ADGMF apskaičiuota metinė vidaus grąžos norma (VGN), atsižvelgiant į fondo investiciją, yra [> 12 %]. Ši norma rodo visos ADGMF investicijos, kurią sudaro tiesioginis [5–15] mln. EUR kapitalo įnašas ir [40–50] mln. EUR įnašas skolos vertybiniais popieriais, leidžiančiais naudotis kapitalu (ORAPA), pelną prieš mokesčius.

| (73) | Todėl siekdama įvertinti, ar laikomasi privataus rinkos ekonomikos investuotojo kriterijaus, Komisija turi pareikšti nuomonę šiais klausimais:






  a) | ar Trèves restruktūrizavimo planas, pagal kurį ADGMF prisiėmė įsipareigojimus, yra patikimas ir tikroviškas? |
| --- | --- | --- |

(73)

Todėl siekdama įvertinti, ar laikomasi privataus rinkos ekonomikos investuotojo kriterijaus, Komisija turi pareikšti nuomonę šiais klausimais:

a)

ar Trèves restruktūrizavimo planas, pagal kurį ADGMF prisiėmė įsipareigojimus, yra patikimas ir tikroviškas?

| b) | ar grupės Trèves vertė buvo tinkamai nustatyta, prieš ADGMF įnešant [5–15] mln. EUR į jos kapitalą? |
| --- | --- |

b)

ar grupės Trèves vertė buvo tinkamai nustatyta, prieš ADGMF įnešant [5–15] mln. EUR į jos kapitalą?

| c) | ar, ADGMF atliekant investiciją, restruktūrizavimo plane nurodytos prielaidos, kuriomis grindžiama VGN, buvo pagrįstos ir tikroviškos? |
| --- | --- |

c)

ar, ADGMF atliekant investiciją, restruktūrizavimo plane nurodytos prielaidos, kuriomis grindžiama VGN, buvo pagrįstos ir tikroviškos?

| d) | ar laukiama [> 12 %] VGN yra pakankama? |
| --- | --- |

d)

ar laukiama [> 12 %] VGN yra pakankama?

| (74) | Komisija prie atsakymų į b ir d klausimus pridės pastabas dėl ADGMF investicijos struktūros ir pelno paskirstymo. |
| --- | --- |

(74)

Komisija prie atsakymų į b ir d klausimus pridės pastabas dėl ADGMF investicijos struktūros ir pelno paskirstymo.

| (75) | Pateikusi atsakymus į šiuos klausimus, Komisija galės nustatyti, ar ADGMF veikė panašiomis sąlygomis į tas, kurių būtų pageidavęs privatus investuotojas, kurio investicija yra rizikinga tiek dėl automobilių sektoriaus padėties atliekant investiciją, tiek dėl tam tikrų finansinių sunkumų patiriančios įmonės padėties. |
| --- | --- |

(75)

Pateikusi atsakymus į šiuos klausimus, Komisija galės nustatyti, ar ADGMF veikė panašiomis sąlygomis į tas, kurių būtų pageidavęs privatus investuotojas, kurio investicija yra rizikinga tiek dėl automobilių sektoriaus padėties atliekant investiciją, tiek dėl tam tikrų finansinių sunkumų patiriančios įmonės padėties.

| (76) | Kaip jau nurodyta 23 konstatuojamojoje dalyje, prieš pat prasidedant 2008 m. finansų ir ekonomikos krizei Trèves pradėjo gauti pelną pagal 2005 m. pradėtą įgyvendinti pirmąjį restruktūrizavimo planą, kuriuo buvo siekiama sumažinti darbuotojų skaičių ir racionalizuoti gamybos pajėgumus (18). Kilus krizei Trèves nusprendė restruktūrizavimo planą iš dalies pakeisti ir patobulinti. |
| --- | --- |

(76)

Kaip jau nurodyta 23 konstatuojamojoje dalyje, prieš pat prasidedant 2008 m. finansų ir ekonomikos krizei Trèves pradėjo gauti pelną pagal 2005 m. pradėtą įgyvendinti pirmąjį restruktūrizavimo planą, kuriuo buvo siekiama sumažinti darbuotojų skaičių ir racionalizuoti gamybos pajėgumus (18). Kilus krizei Trèves nusprendė restruktūrizavimo planą iš dalies pakeisti ir patobulinti.

| (77) | Todėl nuo 2008 m. vasaros pabaigos Trèves iš naujo ėmėsi įgyvendinti restruktūrizavimo planą ir 2008 m. gruodžio mėn. pabaigoje, t. y. likus keliems mėnesiams iki 2009 m. gegužės 25 d. taikinimo protokolo sudarymo, jau buvo galima konstatuoti tokius rezultatus:






  — | labai sumažėjo bendros išlaidos: šiuo tikslu priėmus priemones, 2008 m. paskutinio ketvirčio bendrų faktinių Trèves išlaidų buvo [20–30] % mažiau nei numatyta 2008 m. biudžeto sąmatoje, |
| --- | --- | --- |

(77)

Todėl nuo 2008 m. vasaros pabaigos Trèves iš naujo ėmėsi įgyvendinti restruktūrizavimo planą ir 2008 m. gruodžio mėn. pabaigoje, t. y. likus keliems mėnesiams iki 2009 m. gegužės 25 d. taikinimo protokolo sudarymo, jau buvo galima konstatuoti tokius rezultatus:

—

labai sumažėjo bendros išlaidos: šiuo tikslu priėmus priemones, 2008 m. paskutinio ketvirčio bendrų faktinių Trèves išlaidų buvo [20–30] % mažiau nei numatyta 2008 m. biudžeto sąmatoje,

| — | labai sumažėjo atsargos: 2008 m. antrąjį pusmetį atsargų vertė sumažėjo [30–40] % – nuo [20–80] mln. EUR birželio mėn. iki [0–60] mln. EUR gruodžio mėn, |
| --- | --- |

—

labai sumažėjo atsargos: 2008 m. antrąjį pusmetį atsargų vertė sumažėjo [30–40] % – nuo [20–80] mln. EUR birželio mėn. iki [0–60] mln. EUR gruodžio mėn,

| — | sumažėjo materialiųjų investicijų: 2008 m. jų buvo [40–50] % mažiau nei numatyta 2008 m. biudžeto sąmatoje, |
| --- | --- |

—

sumažėjo materialiųjų investicijų: 2008 m. jų buvo [40–50] % mažiau nei numatyta 2008 m. biudžeto sąmatoje,

| — | sumažėjo darbuotojų skaičius: vien 2008 m. Prancūzijoje dirbančių grupės darbuotojų sumažėjo [10–20] % (2008 m. gruodžio mėn. Prancūzijoje dirbo [...] darbuotojų, o 2008 m. sausio mėn. – [...] darbuotojų). |
| --- | --- |

—

sumažėjo darbuotojų skaičius: vien 2008 m. Prancūzijoje dirbančių grupės darbuotojų sumažėjo [10–20] % (2008 m. gruodžio mėn. Prancūzijoje dirbo [...] darbuotojų, o 2008 m. sausio mėn. – [...] darbuotojų).

| (78) | Todėl 2009 m. pradžioje Trèves oficialiai parengė naują restruktūrizavimo plano versiją, kurią rengti bendrovei padėjo nepriklausomas konsultantų biuras [...]. Šis biuras visų pirma patvirtino, kad planui finansuoti reikia [110–140] mln. EUR (žr. 25 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(78)

Todėl 2009 m. pradžioje Trèves oficialiai parengė naują restruktūrizavimo plano versiją, kurią rengti bendrovei padėjo nepriklausomas konsultantų biuras [...]. Šis biuras visų pirma patvirtino, kad planui finansuoti reikia [110–140] mln. EUR (žr. 25 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis).

| (79) | Pirma, reikia pabrėžti, kad restruktūrizavimo plane pateiktos būsimos apyvartos prognozės atrodo patikimos ir tikroviškos. Šios prognozės grindžiamos iš anksto numatytu automobilių gamintojų užsakymų kiekiu, kuris gerokai sumažintas. Pavyzdžiui, 2009 m. laukiamas kiekis [15–25] % mažesnis negu 2008 m. Kita vertus, prognozės dėl laukiamo sektoriaus atsigavimo ir jo padėties 2011 m. atitinka automobilių sektoriaus analitikų (pavyzdžiui, bendrovės JD Power) tuo pat metu atliktas prognozes. Taigi būsimą apyvartą Trèves apskaičiavo remdamasi apdairiu ir rimtu kiekio vertinimu. Plane apdairiai vertinama sektoriaus raida ateityje, o 2011 m. veiklos mastas [...] grindžiamas 2008 m. atliktu pardavimu. |
| --- | --- |

(79)

Pirma, reikia pabrėžti, kad restruktūrizavimo plane pateiktos būsimos apyvartos prognozės atrodo patikimos ir tikroviškos. Šios prognozės grindžiamos iš anksto numatytu automobilių gamintojų užsakymų kiekiu, kuris gerokai sumažintas. Pavyzdžiui, 2009 m. laukiamas kiekis [15–25] % mažesnis negu 2008 m. Kita vertus, prognozės dėl laukiamo sektoriaus atsigavimo ir jo padėties 2011 m. atitinka automobilių sektoriaus analitikų (pavyzdžiui, bendrovės JD Power) tuo pat metu atliktas prognozes. Taigi būsimą apyvartą Trèves apskaičiavo remdamasi apdairiu ir rimtu kiekio vertinimu. Plane apdairiai vertinama sektoriaus raida ateityje, o 2011 m. veiklos mastas [...] grindžiamas 2008 m. atliktu pardavimu.

| (80) | Antra, plane numatyta labai sumažinti sąnaudas. Jos sumažintos, pvz., didinant darbuotojų našumą ir taupant veiklos sąnaudas [...] (19) [...]. Sąnaudos taip pat mažinamos, labai mažinant darbuotojų skaičių (atlikus restruktūrizavimą iš viso dirbs 1 300 darbuotojų). |
| --- | --- |

(80)

Antra, plane numatyta labai sumažinti sąnaudas. Jos sumažintos, pvz., didinant darbuotojų našumą ir taupant veiklos sąnaudas [...] (19) [...]. Sąnaudos taip pat mažinamos, labai mažinant darbuotojų skaičių (atlikus restruktūrizavimą iš viso dirbs 1 300 darbuotojų).

| (81) | Remiantis šiomis priemonėmis restruktūrizavimo plane numatyta:






  — | nuo 2010 m. atkurti pusiausvyrą – gauti [0–10] mln. EUR pelno prieš mokesčius, užtikrinti teigiamą [0–10] mln. EUR pinigų srautą ir gauti [40–70] mln. EUR EBITDA, |
| --- | --- | --- |

(81)

Remiantis šiomis priemonėmis restruktūrizavimo plane numatyta:

—

nuo 2010 m. atkurti pusiausvyrą – gauti [0–10] mln. EUR pelno prieš mokesčius, užtikrinti teigiamą [0–10] mln. EUR pinigų srautą ir gauti [40–70] mln. EUR EBITDA,

| — | nuo 2011 m. gauti [10–30] mln. EUR pelno prieš mokesčius, užtikrinti [10–30] mln. EUR pinigų srautą ir gauti [50–80] mln. EUR EBITDA. |
| --- | --- |

—

nuo 2011 m. gauti [10–30] mln. EUR pelno prieš mokesčius, užtikrinti [10–30] mln. EUR pinigų srautą ir gauti [50–80] mln. EUR EBITDA.

| (82) | Pažymėtina, kad prieš prisiimdamas įsipareigojimus ADGMF pats įgaliojo biurą [...] nuo 2009 m. kovo mėn. vidurio iki balandžio mėn. pabaigos atlikti išsamų Trèves padėties auditą (angl. due diligence). ADGMF darbuotojų grupės taip pat pačios išnagrinėjo ir patvirtino restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(82)

Pažymėtina, kad prieš prisiimdamas įsipareigojimus ADGMF pats įgaliojo biurą [...] nuo 2009 m. kovo mėn. vidurio iki balandžio mėn. pabaigos atlikti išsamų Trèves padėties auditą (angl. due diligence). ADGMF darbuotojų grupės taip pat pačios išnagrinėjo ir patvirtino restruktūrizavimo planą.

| (83) | Be to, vykdydama restruktūrizavimą Trèves įsipareigojo perleisti [...] veiklą, atsižvelgdama į su šia operacija susijusią pramoninę ir socialinę pusiausvyrą ir siekdama padidinti naujos grupės Trèves pramoninės įrangos konkurencingumą. |
| --- | --- |

(83)

Be to, vykdydama restruktūrizavimą Trèves įsipareigojo perleisti [...] veiklą, atsižvelgdama į su šia operacija susijusią pramoninę ir socialinę pusiausvyrą ir siekdama padidinti naujos grupės Trèves pramoninės įrangos konkurencingumą.

| (84) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo planas, pagal kurį ADGMF investavo į bendrovę Trèves, gali būti laikomas patikimu ir tikrovišku. |
| --- | --- |

(84)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo planas, pagal kurį ADGMF investavo į bendrovę Trèves, gali būti laikomas patikimu ir tikrovišku.

| (85) | Prieš ADGMF atliekant investiciją Trèves nuosavos lėšos buvo įvertintos [15–40] mln. EUR. Šiuo pagrindu ADGMF, padidinęs kapitalą [5–15] mln. EUR, gavo [< 50] % Trèves kapitalo. Atsižvelgdama į tuometę įmonės padėtį, Komisija turi patikrinti, ar vertė nustatyta tinkamai ir apdairiai. |
| --- | --- |

(85)

Prieš ADGMF atliekant investiciją Trèves nuosavos lėšos buvo įvertintos [15–40] mln. EUR. Šiuo pagrindu ADGMF, padidinęs kapitalą [5–15] mln. EUR, gavo [< 50] % Trèves kapitalo. Atsižvelgdama į tuometę įmonės padėtį, Komisija turi patikrinti, ar vertė nustatyta tinkamai ir apdairiai.

| (86) | Įmonės nuosavų lėšų vertei nustatyti taikomi keli metodai (20). Dažnai taikomas EBITDA daugiklio metodas. Pagal jį X metų įmonės nuosavų lėšų vertę galima nustatyti X metų EBITDA dauginant iš sektoriui tinkamo skaičiaus (daugiklio), o grynoji skola išskaičiuojama iš gautos sumos. |
| --- | --- |

(86)

Įmonės nuosavų lėšų vertei nustatyti taikomi keli metodai (20). Dažnai taikomas EBITDA daugiklio metodas. Pagal jį X metų įmonės nuosavų lėšų vertę galima nustatyti X metų EBITDA dauginant iš sektoriui tinkamo skaičiaus (daugiklio), o grynoji skola išskaičiuojama iš gautos sumos.

| (87) | Kitas metodas yra diskontuotų pinigų srautų analizės (angl. discounted cash flow analysis) metodas. Įmonės būsimų metų nominalieji grynųjų pinigų srautai (angl. free cash flows) nustatomi pagal vidutinę svertinę nominaliojo kapitalo kainą (angl. weighted average cost of capital, toliau – WACC), o grynoji skola išskaičiuojama iš gautos vertės. |
| --- | --- |

(87)

Kitas metodas yra diskontuotų pinigų srautų analizės (angl. discounted cash flow analysis) metodas. Įmonės būsimų metų nominalieji grynųjų pinigų srautai (angl. free cash flows) nustatomi pagal vidutinę svertinę nominaliojo kapitalo kainą (angl. weighted average cost of capital, toliau – WACC), o grynoji skola išskaičiuojama iš gautos vertės.

| (88) | Trečiasis metodas – apyvartos daugiklio metodas. Pagal jį galima nustatyti X metų įmonės nuosavų lėšų vertę, X metų apyvartą dauginant iš sektoriui tinkamo skaičiaus (daugiklio), o grynoji skola išskaičiuojama iš gautos sumos. |
| --- | --- |

(88)

Trečiasis metodas – apyvartos daugiklio metodas. Pagal jį galima nustatyti X metų įmonės nuosavų lėšų vertę, X metų apyvartą dauginant iš sektoriui tinkamo skaičiaus (daugiklio), o grynoji skola išskaičiuojama iš gautos sumos.

| (89) | Kad prieš atlikdamas investiciją nustatytų įmonės Trèves vertę, ADGMF taikė diskontuotų pinigų srautų analizės ir apyvartos daugiklio metodus: kadangi 2008 m. pabaigoje Trèves EBITDA rodiklis buvo neigiamas, taikyti pirmojo metodo – EBITDA daugiklio – buvo neįmanoma. |
| --- | --- |

(89)

Kad prieš atlikdamas investiciją nustatytų įmonės Trèves vertę, ADGMF taikė diskontuotų pinigų srautų analizės ir apyvartos daugiklio metodus: kadangi 2008 m. pabaigoje Trèves EBITDA rodiklis buvo neigiamas, taikyti pirmojo metodo – EBITDA daugiklio – buvo neįmanoma.

| (90) | Tačiau buvo galima taikyti diskontuotų pinigų srautų analizės metodą, leidusį atsižvelgti į tikimybę vėl gauti pelno, todėl nustatant vertę įtrauktas laukiamas teigiamas poveikis, susijęs su įmonės veiklos rezultatų pagerėjimu. Apdairumo sumetimais ir prognozėms patvirtinti taip pat taikytas apyvartos daugiklio metodas. |
| --- | --- |

(90)

Tačiau buvo galima taikyti diskontuotų pinigų srautų analizės metodą, leidusį atsižvelgti į tikimybę vėl gauti pelno, todėl nustatant vertę įtrauktas laukiamas teigiamas poveikis, susijęs su įmonės veiklos rezultatų pagerėjimu. Apdairumo sumetimais ir prognozėms patvirtinti taip pat taikytas apyvartos daugiklio metodas.

| (91) | Taikant įmonės diskontuotų pinigų srautų analizės metodą, sektoriaus kapitalo sąnaudos arba WACC, į kurias įtraukiama konkreti sektoriaus rizika, įvertintos 12 %. Paskui ADGMF atliko apdairesnį skaičiavimą – apskaičiavo, kad WACC yra [> 12] %, įtraukdamas papildomas konkrečios rizikos kompensacijas, susijusias su įmonės dydžiu ir investicijos nelikvidumu. Galiausiai jis patvirtino [> 12] % WACC, siekdamas atsižvelgti į papildomą riziką, susijusią su įmonės pokyčiais (t. y. restruktūrizavimu). Ilgalaikė įmonės vertė (vadinama galutine verte) apskaičiuota remiantis 2011 m. rezultatais. Taigi ADGMF nustatė, kad jam priklausančių grupės Trèves nuosavų lėšų vertė yra [15–40] mln. EUR. |
| --- | --- |

(91)

Taikant įmonės diskontuotų pinigų srautų analizės metodą, sektoriaus kapitalo sąnaudos arba WACC, į kurias įtraukiama konkreti sektoriaus rizika, įvertintos 12 %. Paskui ADGMF atliko apdairesnį skaičiavimą – apskaičiavo, kad WACC yra [> 12] %, įtraukdamas papildomas konkrečios rizikos kompensacijas, susijusias su įmonės dydžiu ir investicijos nelikvidumu. Galiausiai jis patvirtino [> 12] % WACC, siekdamas atsižvelgti į papildomą riziką, susijusią su įmonės pokyčiais (t. y. restruktūrizavimu). Ilgalaikė įmonės vertė (vadinama galutine verte) apskaičiuota remiantis 2011 m. rezultatais. Taigi ADGMF nustatė, kad jam priklausančių grupės Trèves nuosavų lėšų vertė yra [15–40] mln. EUR.

| (92) | Pagal apyvartos daugiklio metodą nustatytas daugiklis, patvirtintas ir taikytas 2008 m. pabaigos apyvartai, buvo [0–1]. Šis daugiklis atitinka rinkoje nustatytus panašių įmonių daugiklius, taikytus atliekant sandorį. Pažymėtina, kad 2008 m. pabaigoje ir 2009 m. pradžioje dėl finansų ir ekonomikos krizės, turėjusios didelį poveikį automobilių gamybos ir automobilių dalių gamintojų sektoriui, šie daugikliai pasiekė istoriškai žemą lygį (automobilių dalių gamintojų sektoriaus apyvartos daugiklio ilgalaikis vidurkis yra 0,51). Remiantis [0–1] daugikliu, Trèves nuosavų lėšų vertė – [15–40] mln. EUR. |
| --- | --- |

(92)

Pagal apyvartos daugiklio metodą nustatytas daugiklis, patvirtintas ir taikytas 2008 m. pabaigos apyvartai, buvo [0–1]. Šis daugiklis atitinka rinkoje nustatytus panašių įmonių daugiklius, taikytus atliekant sandorį. Pažymėtina, kad 2008 m. pabaigoje ir 2009 m. pradžioje dėl finansų ir ekonomikos krizės, turėjusios didelį poveikį automobilių gamybos ir automobilių dalių gamintojų sektoriui, šie daugikliai pasiekė istoriškai žemą lygį (automobilių dalių gamintojų sektoriaus apyvartos daugiklio ilgalaikis vidurkis yra 0,51). Remiantis [0–1] daugikliu, Trèves nuosavų lėšų vertė – [15–40] mln. EUR.

| (93) | Taigi, nors [0–1] daugiklis turi būti laikomas istoriškai mažu, ADGMF vertę nustatė taikydamas šį daugiklį, o ne vidutinį ilgalaikį ar kelerių metų daugiklį. Be to, nustatydamas vertę ADGMF taip pat netaikė diskontuotų pinigų srautų analizės metodo. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pažymėtina, kad prieš ADGMF atliekant investiciją Trèves nuosavų lėšų vertė nustatyta tinkamai ir apdairiai. Ši vertė yra pagal diskontuotų pinigų srautų analizės metodą ir biržoje taikomus daugiklius nustatyto intervalo apačioje. Šiomis aplinkybėmis atliktas vertės nustatymas privačiam investuotojui yra naudingas, nes juo paprastai padidinama tikimybė gauti pelno, tikintis vėl taikyti vidutinio istorinio lygio vertės nustatymo daugiklius. |
| --- | --- |

(93)

Taigi, nors [0–1] daugiklis turi būti laikomas istoriškai mažu, ADGMF vertę nustatė taikydamas šį daugiklį, o ne vidutinį ilgalaikį ar kelerių metų daugiklį. Be to, nustatydamas vertę ADGMF taip pat netaikė diskontuotų pinigų srautų analizės metodo. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pažymėtina, kad prieš ADGMF atliekant investiciją Trèves nuosavų lėšų vertė nustatyta tinkamai ir apdairiai. Ši vertė yra pagal diskontuotų pinigų srautų analizės metodą ir biržoje taikomus daugiklius nustatyto intervalo apačioje. Šiomis aplinkybėmis atliktas vertės nustatymas privačiam investuotojui yra naudingas, nes juo paprastai padidinama tikimybė gauti pelno, tikintis vėl taikyti vidutinio istorinio lygio vertės nustatymo daugiklius.

| (94) | Be to, reikėtų priminti, kad ADGMF investiciją sudaro ne tik [5–15] mln. EUR kapitalo įnašas, dėl kurio fondas gavo [< 50] % grupės Trèves akcijų. [40–50] mln. EUR ADGMF taip pat investavo skolos vertybiniais popieriais, leidžiančiais naudotis kapitalu (ORAPA), kuriems taikomos [> 8] % metinės palūkanos. Tokia investicijos struktūra – sudėtinga, jos būtų pageidavęs privatus investuotojas, vykdantis veiklą tokiame sektoriuje kaip automobilių dalių tiekimo sektorius. Didelio kiekio ORAPA, kurių paritetas priklauso nuo bendrovės veiklos rezultatų, valdymas yra vienas skatinamiausių kontrolės mechanizmų. |
| --- | --- |

(94)

Be to, reikėtų priminti, kad ADGMF investiciją sudaro ne tik [5–15] mln. EUR kapitalo įnašas, dėl kurio fondas gavo [< 50] % grupės Trèves akcijų. [40–50] mln. EUR ADGMF taip pat investavo skolos vertybiniais popieriais, leidžiančiais naudotis kapitalu (ORAPA), kuriems taikomos [> 8] % metinės palūkanos. Tokia investicijos struktūra – sudėtinga, jos būtų pageidavęs privatus investuotojas, vykdantis veiklą tokiame sektoriuje kaip automobilių dalių tiekimo sektorius. Didelio kiekio ORAPA, kurių paritetas priklauso nuo bendrovės veiklos rezultatų, valdymas yra vienas skatinamiausių kontrolės mechanizmų.

| (95) | Pagal ADGMF įdiegtą mechanizmą ORAPA gali būti apmokamos išleidžiant naujas bendrovės Trèves akcijas. Paritetas nustatytas 2011 m. tikintis, kad bendrų perteklinių veiklos pajamų marža bus [...] %. Jeigu ši riba bus pasiekta, apmokėjus obligacijas ADGMF gaus [...] % nuosavų lėšų. Jeigu ši riba nebus pasiekta, apmokėjus obligacijas ADGMF turės [...] % nuosavų lėšų. Todėl bendrovės Trèves vadovai suinteresuoti užtikrinti, kad ši bendrų perteklinių veiklos pajamų marža būtų pasiekta [...]. Taigi finansų investuotojo ir bendrovės vadovų, kurie yra jos akcininkai, interesai glaudžiai susiję – siekiama užtikrinti, kad investuotojui pasitraukiant iš bendrovės jos vertė būtų kuo didesnė. |
| --- | --- |

(95)

Pagal ADGMF įdiegtą mechanizmą ORAPA gali būti apmokamos išleidžiant naujas bendrovės Trèves akcijas. Paritetas nustatytas 2011 m. tikintis, kad bendrų perteklinių veiklos pajamų marža bus [...] %. Jeigu ši riba bus pasiekta, apmokėjus obligacijas ADGMF gaus [...] % nuosavų lėšų. Jeigu ši riba nebus pasiekta, apmokėjus obligacijas ADGMF turės [...] % nuosavų lėšų. Todėl bendrovės Trèves vadovai suinteresuoti užtikrinti, kad ši bendrų perteklinių veiklos pajamų marža būtų pasiekta [...]. Taigi finansų investuotojo ir bendrovės vadovų, kurie yra jos akcininkai, interesai glaudžiai susiję – siekiama užtikrinti, kad investuotojui pasitraukiant iš bendrovės jos vertė būtų kuo didesnė.

| (96) | Privatus investuotojas paprastai vertina metinę vidaus grąžos normą, kuri bus gauta įgyvendinant numatomą investicinį projektą. Siekiant apskaičiuoti metinę investicijos į įmonę VGN, reikėtų nustatyti šios įmonės nuosavų lėšų vertę tuo metu, kai tikimasi gauti pelno. |
| --- | --- |

(96)

Privatus investuotojas paprastai vertina metinę vidaus grąžos normą, kuri bus gauta įgyvendinant numatomą investicinį projektą. Siekiant apskaičiuoti metinę investicijos į įmonę VGN, reikėtų nustatyti šios įmonės nuosavų lėšų vertę tuo metu, kai tikimasi gauti pelno.

| (97) | Kaip jau nurodyta 85–87 konstatuojamosiose dalyse, siekiant nustatyti įmonės vertę taikomi keli metodai. Norėdamas nustatyti 2012 m., kuriais ADGMF galėtų parduoti savo akcijas (21), įmonės vertę, ADGMF taikė EBITDA daugiklio metodą. Šis metodas pramonės sektoriuje dažnai taikomas siekiant nustatyti kapitalo ar kvazikapitalo investuotojo pasitraukimo taisykles. Be to, pagal EBITDA skaičiuodamas tikėtiną pelną, ADGMF remiasi tinkama įmonės reorganizavimo, kuris turi būti įgyvendintas nuo fondo investicijų skyrimo dienos (2009 m. gegužės 25 d.) iki 2011 m. pabaigos, priemone. Taip pat, taikydamas numatytą 2011 m. EBITDA, o ne didesnį 2012 m. EBITDA, ADGMF laikosi apdairaus požiūrio, pagal kurį užtikrinama, kad įmonės reorganizavimas būtų patenkinamai atliktas per gana trumpą laiką (truputį daugiau negu dvejus su puse metų). |
| --- | --- |

(97)

Kaip jau nurodyta 85–87 konstatuojamosiose dalyse, siekiant nustatyti įmonės vertę taikomi keli metodai. Norėdamas nustatyti 2012 m., kuriais ADGMF galėtų parduoti savo akcijas (21), įmonės vertę, ADGMF taikė EBITDA daugiklio metodą. Šis metodas pramonės sektoriuje dažnai taikomas siekiant nustatyti kapitalo ar kvazikapitalo investuotojo pasitraukimo taisykles. Be to, pagal EBITDA skaičiuodamas tikėtiną pelną, ADGMF remiasi tinkama įmonės reorganizavimo, kuris turi būti įgyvendintas nuo fondo investicijų skyrimo dienos (2009 m. gegužės 25 d.) iki 2011 m. pabaigos, priemone. Taip pat, taikydamas numatytą 2011 m. EBITDA, o ne didesnį 2012 m. EBITDA, ADGMF laikosi apdairaus požiūrio, pagal kurį užtikrinama, kad įmonės reorganizavimas būtų patenkinamai atliktas per gana trumpą laiką (truputį daugiau negu dvejus su puse metų).

| (98) | Taigi šiuo atveju ADGMF apskaičiuota VGN grindžiama trimis restruktūrizavimo plane minėtomis prielaidomis. Pirma, grupės Trèves EBITDA 2011 m. pabaigoje turėtų būti [50–80] mln. EUR. Antra, 2011 m. pabaigoje būsianti Trèves vertė nustatyta remiantis [1–6] EBITDA daugikliu. Trečia, 2011 m. pabaigoje grynoji skola turėtų siekti [50–150] mln. EUR. Taigi Komisija turi nustatyti, ar šios trys prielaidos turėjo būti laikomos patikimomis ir tikroviškomis ADGMF atliekant investiciją. |
| --- | --- |

(98)

Taigi šiuo atveju ADGMF apskaičiuota VGN grindžiama trimis restruktūrizavimo plane minėtomis prielaidomis. Pirma, grupės Trèves EBITDA 2011 m. pabaigoje turėtų būti [50–80] mln. EUR. Antra, 2011 m. pabaigoje būsianti Trèves vertė nustatyta remiantis [1–6] EBITDA daugikliu. Trečia, 2011 m. pabaigoje grynoji skola turėtų siekti [50–150] mln. EUR. Taigi Komisija turi nustatyti, ar šios trys prielaidos turėjo būti laikomos patikimomis ir tikroviškomis ADGMF atliekant investiciją.

| (99) | Pirma, dėl 2011 m. EBITDA vertės pažymėtina, kad ši prognozė grindžiama restruktūrizavimo plano įgyvendinimu. Kaip paaiškinta 76 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, šis planas gali būti laikomas patikimu ir tikrovišku. Pavyzdžiui, reikėtų priminti, kad sąnaudos daugiausia sumažinamos didinant darbuotojų našumą ir taupant veiklos sąnaudas, visų pirma [...]. Sąnaudos taip pat sumažinamos dėl to, kad labai sumažintas darbuotojų skaičius (atlikus restruktūrizavimą iš viso dirbs 1 300 darbuotojų). |
| --- | --- |

(99)

Pirma, dėl 2011 m. EBITDA vertės pažymėtina, kad ši prognozė grindžiama restruktūrizavimo plano įgyvendinimu. Kaip paaiškinta 76 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, šis planas gali būti laikomas patikimu ir tikrovišku. Pavyzdžiui, reikėtų priminti, kad sąnaudos daugiausia sumažinamos didinant darbuotojų našumą ir taupant veiklos sąnaudas, visų pirma [...]. Sąnaudos taip pat sumažinamos dėl to, kad labai sumažintas darbuotojų skaičius (atlikus restruktūrizavimą iš viso dirbs 1 300 darbuotojų).

| (100) | Antra, siekiant nustatyti įmonės vertę taikomas EBITDA daugiklis ([1–6]) atitinka vidutinį apskaičiuotą 2000–2009 m. sektoriaus daugiklį ([1–6]), iš kurio dėl bendrovėje vykstančių pokyčių apdairumo sumetimais išskaičiuojamas standartinis nuokrypis. Šis daugiklis yra truputį didesnis negu atliekant investiciją taikytas sektoriaus daugiklis (apie 4,2). Tačiau nustatant 2011 m. pabaigoje būsiančią vertę pakankamai apdairu remtis [1–6] skaičiumi atsižvelgiant į numatomą santykio gerėjimą; beje, šis santykis jau buvo pradėjęs labai gerėti atliekant investiciją (2008 m. gruodžio mėn. jis buvo [1–6], o 2009 m. gegužės mėn. – [1–6]). Atrodo, kad šis daugiklis taip pat yra labai apdairus atsižvelgiant į ilgalaikes sektoriaus prognozes, pagal kurias daugikliai bus nuo [1–6] iki [1–6]. |
| --- | --- |

(100)

Antra, siekiant nustatyti įmonės vertę taikomas EBITDA daugiklis ([1–6]) atitinka vidutinį apskaičiuotą 2000–2009 m. sektoriaus daugiklį ([1–6]), iš kurio dėl bendrovėje vykstančių pokyčių apdairumo sumetimais išskaičiuojamas standartinis nuokrypis. Šis daugiklis yra truputį didesnis negu atliekant investiciją taikytas sektoriaus daugiklis (apie 4,2). Tačiau nustatant 2011 m. pabaigoje būsiančią vertę pakankamai apdairu remtis [1–6] skaičiumi atsižvelgiant į numatomą santykio gerėjimą; beje, šis santykis jau buvo pradėjęs labai gerėti atliekant investiciją (2008 m. gruodžio mėn. jis buvo [1–6], o 2009 m. gegužės mėn. – [1–6]). Atrodo, kad šis daugiklis taip pat yra labai apdairus atsižvelgiant į ilgalaikes sektoriaus prognozes, pagal kurias daugikliai bus nuo [1–6] iki [1–6].

| (101) | Trečia, pagal 2009 m. balandžio mėn. parengtas prognozes turėjo sumažėti grynoji skola: nuo [100–200] mln. EUR 2008 m. pabaigoje ji turėjo sumažėti iki [100–200] mln. EUR 2010 m. pabaigoje (anksčiau ji didėjo: nuo [100–200] mln. EUR 2005 m. pabaigoje padidėjo iki [100–200] mln. EUR 2008 m. pabaigoje). Prognozė, kad skola sumažės [0–30] mln. EUR, atrodo apdairi atsižvelgiant į numatomą bendrą 2009–2011 m. EBITDA dydį ir į tai, kad nėra papildomų didelių sąnaudų, susijusių su materialinėmis bei nematerialinėmis investicijomis, ir papildomų atidėjinių, į kuriuos įskaičiuojamos restruktūrizavimo sąnaudos. |
| --- | --- |

(101)

Trečia, pagal 2009 m. balandžio mėn. parengtas prognozes turėjo sumažėti grynoji skola: nuo [100–200] mln. EUR 2008 m. pabaigoje ji turėjo sumažėti iki [100–200] mln. EUR 2010 m. pabaigoje (anksčiau ji didėjo: nuo [100–200] mln. EUR 2005 m. pabaigoje padidėjo iki [100–200] mln. EUR 2008 m. pabaigoje). Prognozė, kad skola sumažės [0–30] mln. EUR, atrodo apdairi atsižvelgiant į numatomą bendrą 2009–2011 m. EBITDA dydį ir į tai, kad nėra papildomų didelių sąnaudų, susijusių su materialinėmis bei nematerialinėmis investicijomis, ir papildomų atidėjinių, į kuriuos įskaičiuojamos restruktūrizavimo sąnaudos.

| (102) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, reikėtų daryti išvadą, kad atliekant investiciją VGN apskaičiuota remiantis nuosaikiomis prielaidomis. |
| --- | --- |

(102)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, reikėtų daryti išvadą, kad atliekant investiciją VGN apskaičiuota remiantis nuosaikiomis prielaidomis.

| (103) | Klausimu, ar nurodyta [> 12 %] VGN priimtina atsižvelgiant į investicijos riziką, Komisija pateikia tokias pastabas. |
| --- | --- |

(103)

Klausimu, ar nurodyta [> 12 %] VGN priimtina atsižvelgiant į investicijos riziką, Komisija pateikia tokias pastabas.

| (104) | Visų pirma reikia priminti, kad atliekant skaičiavimą pagal 97–100 konstatuojamosiose dalyse pateiktą informaciją iš tikrųjų gaunama [> 15 %] VGN. Tačiau saugumo ir apdairumo sumetimais ADGMF laukiamą 2011 m. EBITDA sumažino [...] %. Todėl atliekant šį tyrimą taikoma [> 12 %] VGN yra nepalankiausio įmonės raidos scenarijaus VGN. Kaip jau nurodyta, pagal pagrindinį scenarijų gaunama [> 15 %] VGN, o pagal palankiausią scenarijų (EBITDA viršijamas [...] %) – apie [> 20 %] VGN. |
| --- | --- |

(104)

Visų pirma reikia priminti, kad atliekant skaičiavimą pagal 97–100 konstatuojamosiose dalyse pateiktą informaciją iš tikrųjų gaunama [> 15 %] VGN. Tačiau saugumo ir apdairumo sumetimais ADGMF laukiamą 2011 m. EBITDA sumažino [...] %. Todėl atliekant šį tyrimą taikoma [> 12 %] VGN yra nepalankiausio įmonės raidos scenarijaus VGN. Kaip jau nurodyta, pagal pagrindinį scenarijų gaunama [> 15 %] VGN, o pagal palankiausią scenarijų (EBITDA viršijamas [...] %) – apie [> 20 %] VGN.

| (105) | Reikėtų pažymėti, kad atsižvelgiant į investicijos nelikvidumą neįmanoma remtis panašiomis kainomis, skelbtomis ADGMF atliekant investiciją (pavyzdžiui, subordinuotųjų paskolų), kad būtų įvertinta, ar numatomas VGN dydis yra tinkamas. Tačiau atsižvelgiant į toliau pateikiamus veiksnius galima įvertinti žemiausią [> 12 %] VGN, kurią 2009 m. gegužės mėn. nustatė ADGMF. |
| --- | --- |

(105)

Reikėtų pažymėti, kad atsižvelgiant į investicijos nelikvidumą neįmanoma remtis panašiomis kainomis, skelbtomis ADGMF atliekant investiciją (pavyzdžiui, subordinuotųjų paskolų), kad būtų įvertinta, ar numatomas VGN dydis yra tinkamas. Tačiau atsižvelgiant į toliau pateikiamus veiksnius galima įvertinti žemiausią [> 12 %] VGN, kurią 2009 m. gegužės mėn. nustatė ADGMF.

| (106) | Pirma, reikia pažymėti, kad automobilių dalių tiekimo sektoriuje investicijų grąžos dažnai yra nedidelės. Penkerius metus iki 2008 m. antrajame pusmetyje kilusios krizės vidutinė VGN buvo 8,5 % (22). Tačiau investavimo specialistai į šį sektorių dažnai investuodavo, nes žinojo, kad gali gauti pelno dėl nedidelės šio sektoriaus įmonių vertės [palyginti su kitais sektoriais]. Pavyzdžiui, 2006 m. buvo nustatytos išskirtinės investuotojų, kurie 2003 m. investavo rinkai patiriant nuosmukį, VGN (trejus metus viršijančios 20 % metinę ribą). |
| --- | --- |

(106)

Pirma, reikia pažymėti, kad automobilių dalių tiekimo sektoriuje investicijų grąžos dažnai yra nedidelės. Penkerius metus iki 2008 m. antrajame pusmetyje kilusios krizės vidutinė VGN buvo 8,5 % (22). Tačiau investavimo specialistai į šį sektorių dažnai investuodavo, nes žinojo, kad gali gauti pelno dėl nedidelės šio sektoriaus įmonių vertės [palyginti su kitais sektoriais]. Pavyzdžiui, 2006 m. buvo nustatytos išskirtinės investuotojų, kurie 2003 m. investavo rinkai patiriant nuosmukį, VGN (trejus metus viršijančios 20 % metinę ribą).

| (107) | Todėl norėdamas viršyti vidutines nustatytas grąžas investavimo specialistas turi remtis išsamiomis rinkos žiniomis (ADGMF tai darė) ir numatyti tokią investicijos struktūrą, kokia leistų gauti kuo didesnį pelną (atlikdamas investiciją ADGMF tokią struktūrą taip pat numatė) (žr. pastabas dėl investicijos struktūros 94 ir 95 konstatuojamosiose dalyse ir pastabas dėl pelno paskirstymo 110 ir 111 konstatuojamosiose dalyse). |
| --- | --- |

(107)

Todėl norėdamas viršyti vidutines nustatytas grąžas investavimo specialistas turi remtis išsamiomis rinkos žiniomis (ADGMF tai darė) ir numatyti tokią investicijos struktūrą, kokia leistų gauti kuo didesnį pelną (atlikdamas investiciją ADGMF tokią struktūrą taip pat numatė) (žr. pastabas dėl investicijos struktūros 94 ir 95 konstatuojamosiose dalyse ir pastabas dėl pelno paskirstymo 110 ir 111 konstatuojamosiose dalyse).

| (108) | Antra, Prancūzijos institucijos nurodo Prancūzijos kapitalo investuotojų asociacijos (Association Francaise des Investisseurs en Capital, AFIC) tyrimą, kuriame stebimi Prancūzijos rizikos kapitalo sektoriaus raida. Šis tyrimas pagrįstas daugiau negu 120 organizacijų, valdančių daugiau negu 500 investicinių fondų, pateiktais duomenimis. Iš AFIC tyrimų matyti, kad 2007 m. pabaigoje plėtros kapitalo grynasis rezultatas buvo 14,1 %, o 2008 m. pabaigoje (ši data artimesnė ADGMF investavimo datai) – 10,8 %. ADGMF investavimo politikoje plėtros kapitalas yra tinkama rizikos kapitalo dalis (įsigijama nedidelė akcinio kapitalo dalis ir įnešama naujų pinigų). Išskaičiavus valdymo bendrovei mokamo užmokesčio sąnaudas, vertinamas ne didesne negu [...] suma, VGN, kurios turi būti siekiama, kad būtų galima gauti rinkos rezultatą, yra 12–15 %. |
| --- | --- |

(108)

Antra, Prancūzijos institucijos nurodo Prancūzijos kapitalo investuotojų asociacijos (Association Francaise des Investisseurs en Capital, AFIC) tyrimą, kuriame stebimi Prancūzijos rizikos kapitalo sektoriaus raida. Šis tyrimas pagrįstas daugiau negu 120 organizacijų, valdančių daugiau negu 500 investicinių fondų, pateiktais duomenimis. Iš AFIC tyrimų matyti, kad 2007 m. pabaigoje plėtros kapitalo grynasis rezultatas buvo 14,1 %, o 2008 m. pabaigoje (ši data artimesnė ADGMF investavimo datai) – 10,8 %. ADGMF investavimo politikoje plėtros kapitalas yra tinkama rizikos kapitalo dalis (įsigijama nedidelė akcinio kapitalo dalis ir įnešama naujų pinigų). Išskaičiavus valdymo bendrovei mokamo užmokesčio sąnaudas, vertinamas ne didesne negu [...] suma, VGN, kurios turi būti siekiama, kad būtų galima gauti rinkos rezultatą, yra 12–15 %.

| (109) | Galiausiai remiantis parametrais, taikytus atliekant investiciją, galima įvertinti vidutinę svertinę kapitalo kainą (WACC), nustatytą remiantis FTVM (23) ir pritaikytą Prancūzijos automobilių sektoriui, įskaičiuojant papildomą kompensaciją dėl konkrečios rizikos, susijusios su įmonės Trèves dydžiu ir investicijos nelikvidumu. Atsižvelgiant į šiuos papildomus rizikos kompensacijos veiksnius vertinama, kad atliekant investiciją WACC buvo [> 12] %; ADGMF ją padidino iki [> 12] % (žr. 91 konstatuojamąją dalį). Reikia priminti, kad WACC yra mažiausia pelno norma, kurios reikalauja įmonės finansuotojai (akcininkai ir kreditoriai) siekdami finansuoti investicinius projektus. Todėl apskaičiuotos Trèves WACC aiškiai rodo, kad mažiausia [> 12 %] VGN yra priimtina (24). |
| --- | --- |

(109)

Galiausiai remiantis parametrais, taikytus atliekant investiciją, galima įvertinti vidutinę svertinę kapitalo kainą (WACC), nustatytą remiantis FTVM (23) ir pritaikytą Prancūzijos automobilių sektoriui, įskaičiuojant papildomą kompensaciją dėl konkrečios rizikos, susijusios su įmonės Trèves dydžiu ir investicijos nelikvidumu. Atsižvelgiant į šiuos papildomus rizikos kompensacijos veiksnius vertinama, kad atliekant investiciją WACC buvo [> 12] %; ADGMF ją padidino iki [> 12] % (žr. 91 konstatuojamąją dalį). Reikia priminti, kad WACC yra mažiausia pelno norma, kurios reikalauja įmonės finansuotojai (akcininkai ir kreditoriai) siekdami finansuoti investicinius projektus. Todėl apskaičiuotos Trèves WACC aiškiai rodo, kad mažiausia [> 12 %] VGN yra priimtina (24).

| (110) | Be to, reikėtų pabrėžti, kad įmonės Trèves pelnas ADGMF ir senajam akcininkui nebus paskirstytas pagal jiems priklausančias atitinkamas Trèves kapitalo dalis. Akcininkų sudarytame susitarime nurodoma, kad jeigu ADGMF iš įmonės pasitrauks [... m.], visi pirmieji [...] mln. EUR įmonės vertės bus skirti ADGMF (pirmoji dalis). Paskui pardavus akcijas gautos pajamos, kurias sudaro nuo [...] mln. EUR iki ADGMF investicijos sumai lygios sumos, kurios [...] % kapitalizuojama per metus, padalijamos ADGMF ([...] %) ir seniesiems akcininkams ([...] %) (antroji dalis). Galiausiai ADGMF gauna [...] % pardavus akcijas gautų pajamų, viršijančių šią ribą, o senieji akcininkai – [...] % šių pajamų. |
| --- | --- |

(110)

Be to, reikėtų pabrėžti, kad įmonės Trèves pelnas ADGMF ir senajam akcininkui nebus paskirstytas pagal jiems priklausančias atitinkamas Trèves kapitalo dalis. Akcininkų sudarytame susitarime nurodoma, kad jeigu ADGMF iš įmonės pasitrauks [... m.], visi pirmieji [...] mln. EUR įmonės vertės bus skirti ADGMF (pirmoji dalis). Paskui pardavus akcijas gautos pajamos, kurias sudaro nuo [...] mln. EUR iki ADGMF investicijos sumai lygios sumos, kurios [...] % kapitalizuojama per metus, padalijamos ADGMF ([...] %) ir seniesiems akcininkams ([...] %) (antroji dalis). Galiausiai ADGMF gauna [...] % pardavus akcijas gautų pajamų, viršijančių šią ribą, o senieji akcininkai – [...] % šių pajamų.

| (111) | Šiuo susitarimu dėl pelno paskirstymo užtikrinama ADGMF apsauga: ADGMF suteikiama didelė garantija, kad bus greitai gauta [> 12 %] fondo investicijos VGN (ši norma atitinka jau nurodytą Trèves WACC). Be to, šiuo susitarimu senasis akcininkas ir įmonės vadovai labai skatinami pasiekti ir net viršyti restruktūrizavimo plano tikslus, nes pagal scenarijų įgyvendinant šį planą ADGMF gauna [> 12 %], [> 15 %] arba [> 20 %] VGN. |
| --- | --- |

(111)

Šiuo susitarimu dėl pelno paskirstymo užtikrinama ADGMF apsauga: ADGMF suteikiama didelė garantija, kad bus greitai gauta [> 12 %] fondo investicijos VGN (ši norma atitinka jau nurodytą Trèves WACC). Be to, šiuo susitarimu senasis akcininkas ir įmonės vadovai labai skatinami pasiekti ir net viršyti restruktūrizavimo plano tikslus, nes pagal scenarijų įgyvendinant šį planą ADGMF gauna [> 12 %], [> 15 %] arba [> 20 %] VGN.

| (112) | Taigi iš pateiktų pastabų matyti, kad atliekant investiciją numatyta [> 12 %] VGN buvo nuosaiki ir priimtina atsižvelgiant į investicijos riziką. |
| --- | --- |

(112)

Taigi iš pateiktų pastabų matyti, kad atliekant investiciją numatyta [> 12 %] VGN buvo nuosaiki ir priimtina atsižvelgiant į investicijos riziką.

| (113) | Išnagrinėjus įmonės Trèves restruktūrizavimo planą, jos vertės nustatymą prieš ADGMF atliekant investiciją, šios investicijos struktūrą, prielaidas, kuriomis grindžiama [> 12 %] VGN, šios VGN dydžio tinkamumą, visų pirma atsižvelgiant į numatytą akcininkų susitarimą dėl pelno paskirstymo, reikėtų pažymėti, kad ADGMF veikė panašiomis sąlygomis į tas, kurių būtų pageidavęs privatus investuotojas, kurio investicija rizikinga tiek dėl automobilių sektoriaus padėties atliekant investiciją, tiek dėl tam tikrų finansinių sunkumų patiriančios įmonės padėties. Kitaip tariant, 55 mln. EUR ADGMF investicija atitinka privataus rinkos ekonomikos investuotojo kriterijų. Todėl ja pranašumas įmonei Trèves nesuteikiamas. |
| --- | --- |

(113)

Išnagrinėjus įmonės Trèves restruktūrizavimo planą, jos vertės nustatymą prieš ADGMF atliekant investiciją, šios investicijos struktūrą, prielaidas, kuriomis grindžiama [> 12 %] VGN, šios VGN dydžio tinkamumą, visų pirma atsižvelgiant į numatytą akcininkų susitarimą dėl pelno paskirstymo, reikėtų pažymėti, kad ADGMF veikė panašiomis sąlygomis į tas, kurių būtų pageidavęs privatus investuotojas, kurio investicija rizikinga tiek dėl automobilių sektoriaus padėties atliekant investiciją, tiek dėl tam tikrų finansinių sunkumų patiriančios įmonės padėties. Kitaip tariant, 55 mln. EUR ADGMF investicija atitinka privataus rinkos ekonomikos investuotojo kriterijų. Todėl ja pranašumas įmonei Trèves nesuteikiamas.

V.1.2.   Mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planas

| (114) | Prancūzijos institucijos leido įmonei Trèves parengti 18,4 mln. EUR vertės mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planą. Aptardama šią priemonę, Komisija visų pirma nori išnagrinėti pranašumo kriterijų. |
| --- | --- |

(114)

Prancūzijos institucijos leido įmonei Trèves parengti 18,4 mln. EUR vertės mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planą. Aptardama šią priemonę, Komisija visų pirma nori išnagrinėti pranašumo kriterijų.

| (115) | Pagal Komisijos sprendimų priėmimo praktiką ir teismų praktiką, viešojo kreditoriaus leidimas peržiūrėti skolų grąžinimo terminus nelaikomas valstybės pagalba, jeigu jo veiksmai gali būti palyginami su privataus kreditoriaus, kuris „siekia susigrąžinti jam mokėtinas sumas ir šiuo tikslu sudaro sutartis su skolininku, pagal kurias, siekiant palengvinti jų susigrąžinimą, leidžiama skolas atidėti arba mokėti dalimis“ (25), veiksmais. |
| --- | --- |

(115)

Pagal Komisijos sprendimų priėmimo praktiką ir teismų praktiką, viešojo kreditoriaus leidimas peržiūrėti skolų grąžinimo terminus nelaikomas valstybės pagalba, jeigu jo veiksmai gali būti palyginami su privataus kreditoriaus, kuris „siekia susigrąžinti jam mokėtinas sumas ir šiuo tikslu sudaro sutartis su skolininku, pagal kurias, siekiant palengvinti jų susigrąžinimą, leidžiama skolas atidėti arba mokėti dalimis“ (25), veiksmais.

| (116) | Skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planas Trèves viešiesiems kreditoriams yra geresnė išeitis negu priverstinis skolų išieškojimas. Priverstinio išieškojimo atveju viešiesiems kreditoriams būtų grąžinta tik dalis jų nepirmaeilių skolų, atsižvelgiant į bendrą įmonės skolą. O suteikus leidimą peržiūrėti skolų grąžinimo terminus buvo sudarytos [...] pirmos eilės hipotekos (2009 m. gegužės 25 d. taikinimo protokolo [...] straipsnis) siekiant užtikrinti mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimą. Šis turtas nurodytas protokolo 7 priede. 2008 m. gruodžio 31 d. jo grynoji apskaitinė vertė buvo [25–35] mln. EUR. Taigi viešiesiems kreditoriams suteiktų garantijų suma apima daugiau negu 140 % jiems mokėtinos skolos sumos, kurią sudaro pagrindinė suma (18,4 mln. EUR), baudos ir delspinigiai (žr. 117 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(116)

Skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planas Trèves viešiesiems kreditoriams yra geresnė išeitis negu priverstinis skolų išieškojimas. Priverstinio išieškojimo atveju viešiesiems kreditoriams būtų grąžinta tik dalis jų nepirmaeilių skolų, atsižvelgiant į bendrą įmonės skolą. O suteikus leidimą peržiūrėti skolų grąžinimo terminus buvo sudarytos [...] pirmos eilės hipotekos (2009 m. gegužės 25 d. taikinimo protokolo [...] straipsnis) siekiant užtikrinti mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimą. Šis turtas nurodytas protokolo 7 priede. 2008 m. gruodžio 31 d. jo grynoji apskaitinė vertė buvo [25–35] mln. EUR. Taigi viešiesiems kreditoriams suteiktų garantijų suma apima daugiau negu 140 % jiems mokėtinos skolos sumos, kurią sudaro pagrindinė suma (18,4 mln. EUR), baudos ir delspinigiai (žr. 117 konstatuojamąją dalį).

| (117) | Be to, Trèves viešieji kreditoriai gaus palūkanas: prie 18,4 mln. EUR sumos pridėta [1–2] mln. EUR baudų suma ir [1–2] mln. EUR delspinigių suma; visa suma turi būti grąžinta nuo [...] iki [...], mokant [...] EUR mėnesines įmokas. Pridėta baudų ir delspinigių suma siekia [2–4] mln., t. y. [10–20] % pagrindinės sumos – tai sudaro apie [0–10] % vidutinės svertinės skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano trukmės metines palūkanas. Ši norma iš pat pradžių buvo didesnė negu normos, kurias pagal 2009 m. gegužės 25 d. taikinimo protokolą finansų įstaigos taiko įmonei Trèves suteiktoms paskoloms – ir naujam kreditui, ir skolos konsolidavimo paskolai (26). |
| --- | --- |

(117)

Be to, Trèves viešieji kreditoriai gaus palūkanas: prie 18,4 mln. EUR sumos pridėta [1–2] mln. EUR baudų suma ir [1–2] mln. EUR delspinigių suma; visa suma turi būti grąžinta nuo [...] iki [...], mokant [...] EUR mėnesines įmokas. Pridėta baudų ir delspinigių suma siekia [2–4] mln., t. y. [10–20] % pagrindinės sumos – tai sudaro apie [0–10] % vidutinės svertinės skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo plano trukmės metines palūkanas. Ši norma iš pat pradžių buvo didesnė negu normos, kurias pagal 2009 m. gegužės 25 d. taikinimo protokolą finansų įstaigos taiko įmonei Trèves suteiktoms paskoloms – ir naujam kreditui, ir skolos konsolidavimo paskolai (26).

| (118) | Šiuo klausimu taip pat pažymėtina, kad viešieji kreditoriai įsipareigojimus prisiėmė kartu su didelius įsipareigojimus prisiėmusiais bankais ([30–60] mln. skolos konsolidavimo paskola ir [10–30] mln. naujas kreditas). Be to, taikinimo protokole aiškiai nurodoma, kad bankams suteiktos garantijos yra antros eilės [...] – tai reiškia, kad šiems kreditoriams pagal jokią garantiją skolos negali būti grąžintos tol, kol negrąžintos visos skolos visiems pirmos eilės viešiesiems kreditoriams. |
| --- | --- |

(118)

Šiuo klausimu taip pat pažymėtina, kad viešieji kreditoriai įsipareigojimus prisiėmė kartu su didelius įsipareigojimus prisiėmusiais bankais ([30–60] mln. skolos konsolidavimo paskola ir [10–30] mln. naujas kreditas). Be to, taikinimo protokole aiškiai nurodoma, kad bankams suteiktos garantijos yra antros eilės [...] – tai reiškia, kad šiems kreditoriams pagal jokią garantiją skolos negali būti grąžintos tol, kol negrąžintos visos skolos visiems pirmos eilės viešiesiems kreditoriams.

| (119) | Be to, grupė Trèves nebuvo atleista nuo jokios mokestinės ir su socialinėmis įmokomis susijusios skolos. |
| --- | --- |

(119)

Be to, grupė Trèves nebuvo atleista nuo jokios mokestinės ir su socialinėmis įmokomis susijusios skolos.

| (120) | Galiausiai Prancūzijos institucijos patvirtino, kad dabartiniu skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planu ankstesnis planas nepratęstas ir nepakeistas. |
| --- | --- |

(120)

Galiausiai Prancūzijos institucijos patvirtino, kad dabartiniu skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planu ankstesnis planas nepratęstas ir nepakeistas.

| (121) | Taigi iš pateiktos informacijos matyti, kad Prancūzijos institucijos mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planą įmonei Trèves leido parengti remdamosi patikimomis laikomomis prielaidomis, kuriomis pagrįstas restruktūrizavimo planas (žr. V skirsnį), be to, planui taikoma tvarka, priimtina tokiomis pat sąlygomis veikiančiam privačiam rinkos ekonomikos kreditoriui. |
| --- | --- |

(121)

Taigi iš pateiktos informacijos matyti, kad Prancūzijos institucijos mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planą įmonei Trèves leido parengti remdamosi patikimomis laikomomis prielaidomis, kuriomis pagrįstas restruktūrizavimo planas (žr. V skirsnį), be to, planui taikoma tvarka, priimtina tokiomis pat sąlygomis veikiančiam privačiam rinkos ekonomikos kreditoriui.

V.2.   Išvada dėl valstybės pagalbos vertinimo pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

| (122) | Atsižvelgiant į V.1 skirsnyje pateiktą informaciją, panašu, kad nei 55 mln. EUR ADGMF investicija, nei 18,4 mln. EUR mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planu pranašumas grupei Trèves nesuteikiamas. Todėl šios priemonės nelaikomos valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(122)

Atsižvelgiant į V.1 skirsnyje pateiktą informaciją, panašu, kad nei 55 mln. EUR ADGMF investicija, nei 18,4 mln. EUR mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planu pranašumas grupei Trèves nesuteikiamas. Todėl šios priemonės nelaikomos valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

VI.   BENDROJI IŠVADA

| (123) | Išsamiai išnagrinėjusi aptariamas priemones, Komisija pažymi, kad jos nelaikomos valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(123)

Išsamiai išnagrinėjusi aptariamas priemones, Komisija pažymi, kad jos nelaikomos valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Abi įmonės Trèves atžvilgiu priimtos priemonės – 55 mln. EUR Automobilių dalių gamintojų modernizavimo fondo (ADGMF) investicija ir 18,4 mln. EUR mokestinių ir su socialinėmis įmokomis susijusių skolų grąžinimo terminų peržiūrėjimo planas, kurį leido parengti Prancūzijos Respublika, nelaikomos pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2011 m. balandžio 20 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Komisijos pavaduotojas

---

(1)  OL C 133, 2010 5 22, p. 12.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  Suinteresuotųjų šalių pastabos glaustai apžvelgiamos III skirsnyje.

3

(4)  Prancūzijos pinigų ir finansų kodekso L518–2 straipsnis.

4

(5)  Salono ir garso izoliacijos įranga, kiliminė danga ir garso izoliacijos priemonės.

5

(6)  Taikinimo procedūros tikslas – įmonės vadovui ir jos kreditoriams (viešiesiems ir privatiems) sudaryti draugišką susitarimą siekiant nustatyti mokėjimo terminus ir (arba) atleisti nuo skolų mokėjimo (Prancūzijos prekybos kodekso 611–7 straipsnis).

6

(7)  Taikoma verslo paslaptis.

7

(8)  Pagal nusistovėjusią teismų praktiką (visų pirma žr. 1991 m. kovo 21 d. Teisingumo Teismo sprendimo Italija prieš Komisiją, C-305/89, Rink. p. I-1603,13 punktą) atvejai, kai pagalbą tiesiogiai teikia valstybė, ir atvejai, kai pagalbą teikia viešosios ar privačios įstaigos, valstybės įsteigtos ar paskirtos pagalbai valdyti, neturi būti atskiriami. Taikant Europos Sąjungos teisę neleistina, kad valstybės pagalbos kontrolės taisyklės būtų apeinamos vien todėl, kad įsteigiamos už pagalbos skirstymą atsakingos nepriklausomos įstaigos. Tačiau, kaip 2002 m. gegužės 16 d. sprendime Prancūzija prieš Komisiją (vadinamame Stardust Marine, C-482/99, Rink. p. I-4397) nurodė Teisingumo Teismas, kad priemones būtų galima laikyti pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, pagalba turi būti tiesiogiai ar netiesiogiai suteikta iš valstybės išteklių ir priskirtina valstybei.

8

Italija prieš Komisiją

Prancūzija prieš Komisiją

Stardust Marine

(9)  2008 m. pabaigoje įmonė Trèves finansinių sunkumų daugiausia patyrė sumažėjus apyvartai ([650–700] mln. EUR – palyginti su 2007 m., apyvarta sumažėjo [20–25] %) ir finansinių metų pabaigoje patyrus [40–50] mln. EUR nuostolių.

9

Trèves

(10)  Sprendime pradėti procedūrą nurodyta VGN yra [> 15 %]. Tai paaiškinama taip: laukiama ADGMF investicijos VGN yra [> 15 %]. Tačiau saugumo sumetimais ADGMF [...] % sumažina 2011 finansinių metų EBITDA (žr. 11 išnašą). Sumažinus šį rodiklį VGN yra [> 12 %] ir tokia norma šiame sprendime nurodyta kaip orientacinė grąžos norma. Sprendime pradėti procedūrą nurodyta [> 15 %] VGN buvo vidutinė norma: nesumažintos [> 15 %] normos ir sumažintos [> 12 %] normos vidurkis.

10

(11)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

11

(12)  Termino Earnings before interest, taxes, depreciation, and amortization (angl. klb.) santrumpa: pajamos prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą ir amortizaciją.

12

Earnings before interest, taxes, depreciation, and amortization

(13)  Šiuo klausimu reikia priminti, kad teisiškai ADGMF įsteigtas tik 2009 m. kovo 25 d., kai nariai pasirašė fondo veiklos taisykles ir pirmąją akcijų dalį. Tačiau iš tikrųjų steigiamas fondas savo veiklą pradėjo sausio mėn. pabaigoje.

13

(14)  Šiuo klausimu primintina, kad savo sprendime pradėti procedūrą Komisija tik reiškia abejones.

14

(15)  2002 m. gegužės 16 d. Teisingumo Teismo sprendimas Prancūzijos Respublika prieš Komisiją, C-482/99, Rink. p. I-4397.

15

Prancūzijos Respublika prieš Komisiją

Rink

(16)  2006 m. birželio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimo Air Liquide Industries Belgium, C-393/04 ir C-41/05, Rink. p. I-5293, 28 punktas.

16

Air Liquide Industries Belgium

Rink

(17)  Pavyzdžiui, kaip nurodo Bendrasis Teismas, „reikia įvertinti, ar panašiomis aplinkybėmis privatus investuotojas, kuris dėl savo dydžio gali būti lyginamas su viešąjį sektorių valdančiomis įstaigomis, būtų sumokėjęs tokį pat finansinį įnašą visų pirma atsižvelgdamas į turimą informaciją ir įnašų mokėjimo dieną prognozuojamus pasikeitimus <...>. Be to, nors privataus investuotojo elgesys, su kuriuo turi būti lyginamas viešojo investuotojo, siekiančio ekonomikos politikos tikslų, dalyvavimas, nebūtinai sutampa su paprasto investuotojo į kapitalą siekiant gauti pelną per daugmaž trumpą laiką elgesiu, toks elgesys turi bent jau atitikti privataus holdingo arba privačių įmonių grupės, siekiančios struktūrinės, globalios ar sektorinės politikos, elgesį norint ilgalaikio pelno“ (2010 m. gegužės 21 d. Bendrojo Teismo sprendimo Prancūzija ir kt. prieš Komisiją, T-425/04, T-444/04, T-450/04 ir T-456/04, 216 punktas). Taip pat žr. šiuos Komisijos komunikatus: „EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymas valstybei priklausančioms akcijoms“ (Europos Bendrijų biuletenis Nr. 9–1984); „Komisijos komunikatas valstybėms narėms. EB sutarties 87 ir 88 straipsnių bei Komisijos direktyvos 80/723/EEB 5 straipsnio taikymas gamybos sektoriaus valstybinėms įmonėms“ (OL C 307, 1993 11 13, p. 3).

17

reikia įvertinti, ar panašiomis aplinkybėmis privatus investuotojas, kuris dėl savo dydžio gali būti lyginamas su viešąjį sektorių valdančiomis įstaigomis, būtų sumokėjęs tokį pat finansinį įnašą visų pirma atsižvelgdamas į turimą informaciją ir įnašų mokėjimo dieną prognozuojamus pasikeitimus <...>. Be to, nors privataus investuotojo elgesys, su kuriuo turi būti lyginamas viešojo investuotojo, siekiančio ekonomikos politikos tikslų, dalyvavimas, nebūtinai sutampa su paprasto investuotojo į kapitalą siekiant gauti pelną per daugmaž trumpą laiką elgesiu, toks elgesys turi bent jau atitikti privataus holdingo arba privačių įmonių grupės, siekiančios struktūrinės, globalios ar sektorinės politikos, elgesį norint ilgalaikio pelno

Prancūzija ir kt. prieš Komisiją

Europos Bendrijų biuletenis

(18)  Iš tikrųjų Trèves apyvarta, 2005–2006 m. sumažėjusi [6–8] % (2005 m. ji buvo [900–950] mln. EUR, 2006 m. – [800–850] mln. EUR), nuo 2007 m. padidėjo [4–7] % ([850–900] mln. EUR). Bendrovės pelnas taip pat labai padidėjo, nes 2007 m. jos EBITDA siekė [50–60] mln. EUR; jis padidėjo [...] %, palyginti su 2006 m. ([30–40] mln. EUR), ir [...] %, palyginti su 2005 m. EBITDA ([40–50] mln.).

18

Trèves

(19)  [...].

19

(20)  Iš esmės įmonės nuosavų lėšų vertė lygi įmonės vertei, iš kurios išskaičiuota grynoji skola.

20

(21)  Pagal 2011 m. rezultatus, siekiant įvertinti investicijų grąžą 2012 m., daroma prielaida, kad 2012 m. ADGMF parduos akcijas. Remiantis akcininkų susitarimu, ADGMF visiškai laisvai gali nuspręsti pasilikti arba parduoti savo akcijas [...] pirmaisiais investicijos metais. [...] Be to, kad ir kokios būtų aplinkybės, pardavus bendrovės akcijas gauto pelno padalijimas būtų naudingas ADGMF (žr. sprendimo 110 ir 111 punktus).

21

(22)  Ši VGN apskaičiuota remiantis standartiniu pagrindinių automobilių dalių gamintojų biržos kainų rodikliu. Įtraukus krizės laikotarpį vidutinė penkerių metų VGN iki 2009 m. gruodžio 1 d. sumažėja iki 4,7 %.

22

(23)  Finansinio turto vertinimo modelis.

23

(24)  Apskaičiuotos WACC yra pagrįstos [0–10] % skolos sąnaudomis ir [10–20] % nuosavų lėšų sąnaudomis. Atsižvelgiant į mišrų ADGMF investicijos struktūros pobūdį (kapitalo įnašas ir konvertuojamųjų obligacijų įnašas), šios investicijos negalima vertinti pirmenybę teikiant skolos sąnaudoms ar nuosavų lėšų sąnaudoms. Pavyzdžiui, pažymėtina, kad su ORAPA susijusi skola, grąžintina Automobilių dalių gamintojų modernizavimo fondui, yra pirmaeilė („naujų pinigų“ (angl. new money) pirmenybė). Be to, ORAPA klausimu ADGMF susitarė, kad didelei daliai bankų suteikto naujo [10–30] mln. EUR kredito, t. y. [10–20] mln. EUR, būtų taikoma sąlyga pari passu. Todėl panašu, kad geriausias rodiklis yra WACC. Kad ir kaip būtų, pažymėtina, jog [10–20] % nuosavų lėšų sąnaudos, į kurias bet kokiu atveju negali būti atsižvelgiama dėl išdėstytų priežasčių, yra mažesnės negu pagal pagrindinį scenarijų laukiama [> 15 %] VGN, kuri yra ADGMF reikalaujamas pelnas.

24

new money

pari passu

(25)  1999 m. balandžio 29 d. Teisingumo Teismo sprendimas Ispanija prieš Komisiją (Tubacex), C-342/96, Rink. p. I-2459.

25

Ispanija prieš Komisiją

Tubacex

Rink

(26)  Tačiau šios normos nustatytos pridedant maržą pagal kintamas EURIBOR palūkanų normas. Todėl jas nelabai galima lyginti su [0–10] % fiksuotosiomis palūkanomis, nors nuo 2009 m. gegužės 25 d. bankų nustatytos palūkanų normos niekada neviršijo [0–10] %.

26

---

| 19.10.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 274/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 274/15

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. liepos 13 d.

dėl valstybės pagalbos Nr. C 3/09 (ex NN 41 A-B/03), kurią Portugalija suteikė skerdyklų atliekoms surinkti, vežti, tvarkyti ir naikinti

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 4888)

Tekstas autentiškas tik portugalų kalba

(2011/677/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija, gavusi skundą, 2002 m. lapkričio 15 d. Portugalijos valdžios institucijoms išsiuntė prašymą pateikti informacijos dėl parafiskalinio mokesčio įvedimo, skirto finansuoti atrajotojų ir paukščių skerdimo pašalinių produktų surinkimui, jų vežimui, tvarkymui ir naikinimui, pagal 2002 m. rugsėjo 25 d. įstatyminį potvarkį Nr. 197/2002 (1) (toliau – įstatyminis potvarkis Nr. 197/2002); Portugalijos valdžios institucijos atsakė 2003 m. sausio 20 d. raštu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija, gavusi skundą, 2002 m. lapkričio 15 d. Portugalijos valdžios institucijoms išsiuntė prašymą pateikti informacijos dėl parafiskalinio mokesčio įvedimo, skirto finansuoti atrajotojų ir paukščių skerdimo pašalinių produktų surinkimui, jų vežimui, tvarkymui ir naikinimui, pagal 2002 m. rugsėjo 25 d. įstatyminį potvarkį Nr. 197/2002 (1) (toliau – įstatyminis potvarkis Nr. 197/2002); Portugalijos valdžios institucijos atsakė 2003 m. sausio 20 d. raštu.

| (2) | Iš pateiktos informacijos matyti, kad nagrinėjamas mechanizmas pradėtas taikyti negavus išankstinio Komisijos leidimo; jis įrašytas į pagalbos, apie kurią nepranešta, registrą numeriu NN 41 A-B/03. |
| --- | --- |

(2)

Iš pateiktos informacijos matyti, kad nagrinėjamas mechanizmas pradėtas taikyti negavus išankstinio Komisijos leidimo; jis įrašytas į pagalbos, apie kurią nepranešta, registrą numeriu NN 41 A-B/03.

| (3) | 2003 m. balandžio 16 d. ir 30 d. data pažymėtais raštais Komisijos tarnybos Portugalijos valdžios institucijų paprašė naujos informacijos apie nagrinėjamą tvarką; atsakymui pateikti joms buvo suteiktos keturios savaitės. |
| --- | --- |

(3)

2003 m. balandžio 16 d. ir 30 d. data pažymėtais raštais Komisijos tarnybos Portugalijos valdžios institucijų paprašė naujos informacijos apie nagrinėjamą tvarką; atsakymui pateikti joms buvo suteiktos keturios savaitės.

| (4) | 2003 m. gegužės 5 d. ir birželio 6 d. raštais (įregistruota atitinkamai 2003 m. gegužės 5 d. ir birželio 10 d.), Portugalijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje Portugalijos valdžios institucijų vardu paprašė pratęsti terminą, skirtą pateikti visą prašomą informaciją, atsižvelgiant į šiai informacijai surinkti reikalingą laiką. |
| --- | --- |

(4)

2003 m. gegužės 5 d. ir birželio 6 d. raštais (įregistruota atitinkamai 2003 m. gegužės 5 d. ir birželio 10 d.), Portugalijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje Portugalijos valdžios institucijų vardu paprašė pratęsti terminą, skirtą pateikti visą prašomą informaciją, atsižvelgiant į šiai informacijai surinkti reikalingą laiką.

| (5) | 2003 m. liepos 25 d. data pažymėtu raštu Komisijos tarnybos terminą pratęsė keturiomis savaitėmis. |
| --- | --- |

(5)

2003 m. liepos 25 d. data pažymėtu raštu Komisijos tarnybos terminą pratęsė keturiomis savaitėmis.

| (6) | Komisijos tarnybos, negavusios atsakymo per keturias savaites, kaip nurodyta pirmiau nurodytame rašte, 2003 m. gruodžio 19 d. Portugalijos valdžios institucijoms išsiuntė priminimą, kuriame nurodyta, kad jei šios institucijos neatsilieps, tarnybos gali Komisijai pasiūlyti išsiųsti įsakymą pateikti informaciją pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio (vėliau tapusio SESV 108 straipsniu) taikymo taisykles (2), 10 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(6)

Komisijos tarnybos, negavusios atsakymo per keturias savaites, kaip nurodyta pirmiau nurodytame rašte, 2003 m. gruodžio 19 d. Portugalijos valdžios institucijoms išsiuntė priminimą, kuriame nurodyta, kad jei šios institucijos neatsilieps, tarnybos gali Komisijai pasiūlyti išsiųsti įsakymą pateikti informaciją pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio (vėliau tapusio SESV 108 straipsniu) taikymo taisykles (2), 10 straipsnio 3 dalį.

| (7) | 2004 m. vasario 5 d. data pažymėtame rašte (įregistruota tą pačią dieną) Portugalijos nuolatinė atstovybė prie Europos Sąjungos Komisijai perdavė Portugalijos valdžios institucijų atsakymą į 2003 m. balandžio 16 d. ir 30 d. Komisijos tarnybų raštus. |
| --- | --- |

(7)

2004 m. vasario 5 d. data pažymėtame rašte (įregistruota tą pačią dieną) Portugalijos nuolatinė atstovybė prie Europos Sąjungos Komisijai perdavė Portugalijos valdžios institucijų atsakymą į 2003 m. balandžio 16 d. ir 30 d. Komisijos tarnybų raštus.

| (8) | 2004 m. lapkričio 11 d. data pažymėtu raštu Komisijos tarnybos Portugalijos valdžios institucijų paprašė naujos informacijos apie nagrinėjamą tvarką; atsakymui pateikti joms buvo suteiktos keturios savaitės. |
| --- | --- |

(8)

2004 m. lapkričio 11 d. data pažymėtu raštu Komisijos tarnybos Portugalijos valdžios institucijų paprašė naujos informacijos apie nagrinėjamą tvarką; atsakymui pateikti joms buvo suteiktos keturios savaitės.

| (9) | 2004 m. gruodžio 30 d. raštu (įregistruota 2005 m. sausio 5 d.), Portugalijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje Portugalijos valdžios institucijų vardu paprašė mėnesiu pratęsti terminą, skirtą pateikti visą prašomą informaciją, atsižvelgiant į šiai informacijai surinkti reikalingą laiką. |
| --- | --- |

(9)

2004 m. gruodžio 30 d. raštu (įregistruota 2005 m. sausio 5 d.), Portugalijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje Portugalijos valdžios institucijų vardu paprašė mėnesiu pratęsti terminą, skirtą pateikti visą prašomą informaciją, atsižvelgiant į šiai informacijai surinkti reikalingą laiką.

| (10) | 2005 m. sausio 17 d. raštu Komisijos tarnybos antrą kartą sutiko suteikti prašomos trukmės termino pratęsimą. |
| --- | --- |

(10)

2005 m. sausio 17 d. raštu Komisijos tarnybos antrą kartą sutiko suteikti prašomos trukmės termino pratęsimą.

| (11) | Komisijos tarnybos, negavusios atsakymo į savo atsakymus per naują suteiktą terminą, 2005 m. balandžio 12 d. raštu Portugalijos valdžios institucijoms išsiuntė naują priminimą, dar kartą atkreipdamos jų dėmesį, kad jei šios per keturias savaites nepateiks atsakymo, tarnybos Komisijai gali pasiūlyti išsiųsti įsakymą pateikti informaciją pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(11)

Komisijos tarnybos, negavusios atsakymo į savo atsakymus per naują suteiktą terminą, 2005 m. balandžio 12 d. raštu Portugalijos valdžios institucijoms išsiuntė naują priminimą, dar kartą atkreipdamos jų dėmesį, kad jei šios per keturias savaites nepateiks atsakymo, tarnybos Komisijai gali pasiūlyti išsiųsti įsakymą pateikti informaciją pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį.

| (12) | Pirmiau nurodyto atsakymo terminas suėjo 2005 m. gegužės mėn. Komisija, negavusi atsakymo pasibaigus terminui 2006 m. vasario 21 d. sprendimu (3) įsakė Portugalijai pateikti visą prašytą informaciją, nurodydama, kad jei Portugalijos valdžios institucijos neatsakys, ji gali pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą (žr. įsakymo pateikti informaciją 80 dalį). |
| --- | --- |

(12)

Pirmiau nurodyto atsakymo terminas suėjo 2005 m. gegužės mėn. Komisija, negavusi atsakymo pasibaigus terminui 2006 m. vasario 21 d. sprendimu (3) įsakė Portugalijai pateikti visą prašytą informaciją, nurodydama, kad jei Portugalijos valdžios institucijos neatsakys, ji gali pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą (žr. įsakymo pateikti informaciją 80 dalį).

| (13) | Kadangi prašoma informacija pateikta nebuvo, 2009 m. sausio 28 d. Komisija nusprendė pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą. Sprendimas paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija pakvietė kitas valstybes nares ir suinteresuotąsias trečiąsias šalis pateikti pastabas dėl nagrinėjamos pagalbos. |
| --- | --- |

(13)

Kadangi prašoma informacija pateikta nebuvo, 2009 m. sausio 28 d. Komisija nusprendė pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą. Sprendimas paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija pakvietė kitas valstybes nares ir suinteresuotąsias trečiąsias šalis pateikti pastabas dėl nagrinėjamos pagalbos.

| (14) | Komisija, iš Portugalijos per nustatytą terminą negavusi pastabų, 2009 m. kovo 18 d. raštu Portugalijai išsiuntė priminimą. 2009 m. balandžio 14 d. Portugalija Komisijai atsiuntė savo pastabas ir pateikė įstatyminių potvarkių Nr. 393-B/98 ir Nr. 244/2003 kopijas. Kitos pastabos gautos 2009 m. birželio 15 d., jas pateikė Empresa de Transformação de Subprodutos Animais, SA. (toliau – ETSA). |
| --- | --- |

(14)

Komisija, iš Portugalijos per nustatytą terminą negavusi pastabų, 2009 m. kovo 18 d. raštu Portugalijai išsiuntė priminimą. 2009 m. balandžio 14 d. Portugalija Komisijai atsiuntė savo pastabas ir pateikė įstatyminių potvarkių Nr. 393-B/98 ir Nr. 244/2003 kopijas. Kitos pastabos gautos 2009 m. birželio 15 d., jas pateikė Empresa de Transformação de Subprodutos Animais, SA. (toliau – ETSA).

| (15) | 2009 m. liepos 1 d. Komisija ETSA pateiktas pastabas perdavė Portugalijai; Portugalija Komisijai savo pastabų šiuo klausimu neperdavė. |
| --- | --- |

(15)

2009 m. liepos 1 d. Komisija ETSA pateiktas pastabas perdavė Portugalijai; Portugalija Komisijai savo pastabų šiuo klausimu neperdavė.

| (16) | Atsižvelgdamos į ETSA pastabas, 2010 m. vasario 19 d. raštu Komisijos tarnybos paprašė Portugalijos valdžios institucijų pateikti papildomų paaiškinimų; Portugalijos valdžios institucijos atsakė 2010 m. balandžio 27 d. raštu. |
| --- | --- |

(16)

Atsižvelgdamos į ETSA pastabas, 2010 m. vasario 19 d. raštu Komisijos tarnybos paprašė Portugalijos valdžios institucijų pateikti papildomų paaiškinimų; Portugalijos valdžios institucijos atsakė 2010 m. balandžio 27 d. raštu.

| (17) | 2011 m. vasario 1 d. raštu Komisijos tarnybos paprašė Portugalijos institucijų pateikti paaiškinimus ir atsakyti į anksčiau Komisijos tarnybų pateiktus klausimus, į kuriuos Portugalijos institucijos nepateikė išsamių atsakymų. |
| --- | --- |

(17)

2011 m. vasario 1 d. raštu Komisijos tarnybos paprašė Portugalijos institucijų pateikti paaiškinimus ir atsakyti į anksčiau Komisijos tarnybų pateiktus klausimus, į kuriuos Portugalijos institucijos nepateikė išsamių atsakymų.

| (18) | 2011 m. vasario 24 d. Portugalijos valdžios institucijos paprašė atsakymo pateikimo terminą pratęsti 30 dienų. |
| --- | --- |

(18)

2011 m. vasario 24 d. Portugalijos valdžios institucijos paprašė atsakymo pateikimo terminą pratęsti 30 dienų.

| (19) | 2011 m. vasario 28 d. raštu Komisija sutiko 30 dienų pratęsti atsakymo pateikimo terminą; 2011 m. balandžio 1 d. raštu Portugalijos valdžios institucijos atsakė į Komisijos tarnybų užduotus klausimus. |
| --- | --- |

(19)

2011 m. vasario 28 d. raštu Komisija sutiko 30 dienų pratęsti atsakymo pateikimo terminą; 2011 m. balandžio 1 d. raštu Portugalijos valdžios institucijos atsakė į Komisijos tarnybų užduotus klausimus.

| (20) | 2011 m. birželio 20 d. raštu Komisijos tarnybos Portugalijos valdžios institucijas informavo, kad jos ketino Komisijai pasiūlyti priimti teigiamą sąlyginį sprendimą, išdėstant taikomas sąlygas. |
| --- | --- |

(20)

2011 m. birželio 20 d. raštu Komisijos tarnybos Portugalijos valdžios institucijas informavo, kad jos ketino Komisijai pasiūlyti priimti teigiamą sąlyginį sprendimą, išdėstant taikomas sąlygas.

II.   APRAŠYMAS

| (21) | Portugalijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, 1998 m. sausio 1 d.–spalio 14 d. laikotarpiu Portugalijoje nustatyti 66 galvijų spongiforminės encefalopatijos (toliau – USE) atvejai. Dėl šios visuomenės ir gyvūnų sveikatai pavojų keliančios padėties Komisija priėmė 1998 m. lapkričio 18 d. Sprendimą Nr. 98/653/EB dėl neatidėliotinų priemonių, būtinų galvijų spongiforminei encefalopatijai pasireiškus Portugalijoje (5) ir įvedė būtinas neatidėliotinas priemones dėl Portugalijoje pasireiškusios USE, pirmiausia uždrausdama iš Portugalijos teritorijos į kitas valstybes nares įvežti tam tikrus gyvūnus ir gyvūninius šalutinius produktus. |
| --- | --- |

(21)

Portugalijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, 1998 m. sausio 1 d.–spalio 14 d. laikotarpiu Portugalijoje nustatyti 66 galvijų spongiforminės encefalopatijos (toliau – USE) atvejai. Dėl šios visuomenės ir gyvūnų sveikatai pavojų keliančios padėties Komisija priėmė 1998 m. lapkričio 18 d. Sprendimą Nr. 98/653/EB dėl neatidėliotinų priemonių, būtinų galvijų spongiforminei encefalopatijai pasireiškus Portugalijoje (5) ir įvedė būtinas neatidėliotinas priemones dėl Portugalijoje pasireiškusios USE, pirmiausia uždrausdama iš Portugalijos teritorijos į kitas valstybes nares įvežti tam tikrus gyvūnus ir gyvūninius šalutinius produktus.

| (22) | Portugalijos Vyriausybė, siekdama sušvelninti dėl kovos su galvijų spongiformine encefalopatija (USE) priemonių susidariusius padarinius, nuo 1999 m. dengė visas sąnaudas, susijusias su žinduolių ir paukščių šalutinių produktų surinkimu, perdirbimu ir naikinimu; 1998 m. gruodžio 4 d. įstatyminiu potvarkiu Nr. 393-B/98 (6) (toliau –įstatyminis potvarkis Nr. 393-B/98) Portugalijos Vyriausybė iš tikrųjų prisiėmė atsakomybę ir išlaidas už šalutinių produktų surinkimą, perdirbimą ir naikinimą. |
| --- | --- |

(22)

Portugalijos Vyriausybė, siekdama sušvelninti dėl kovos su galvijų spongiformine encefalopatija (USE) priemonių susidariusius padarinius, nuo 1999 m. dengė visas sąnaudas, susijusias su žinduolių ir paukščių šalutinių produktų surinkimu, perdirbimu ir naikinimu; 1998 m. gruodžio 4 d. įstatyminiu potvarkiu Nr. 393-B/98 (6) (toliau –įstatyminis potvarkis Nr. 393-B/98) Portugalijos Vyriausybė iš tikrųjų prisiėmė atsakomybę ir išlaidas už šalutinių produktų surinkimą, perdirbimą ir naikinimą.

| (23) | Įstatyminio potvarkio Nr. 393-B/98 4 straipsnio 3 dalyje numatyta galimybė skerdykloms įvesti mokestį, skirtą finansuoti tam tikrų pirminių žaliavų naikinimą; remiantis Portugalijos valdžios institucijų pateikta informacija, skerdykloms šis mokestis įvestas nebuvo. |
| --- | --- |

(23)

Įstatyminio potvarkio Nr. 393-B/98 4 straipsnio 3 dalyje numatyta galimybė skerdykloms įvesti mokestį, skirtą finansuoti tam tikrų pirminių žaliavų naikinimą; remiantis Portugalijos valdžios institucijų pateikta informacija, skerdykloms šis mokestis įvestas nebuvo.

| (24) | Portugalijos institucijos paaiškino, kad jos neturėjo pakankamai reikiamų įrenginių užtikrinti tinkamą atliekų tvarkymą, todėl jos buvo priverstos kreiptis į privačius paslaugų teikėjus, kad jie teiktų šias paslaugas, kurios dėl jų pobūdžio priklauso valstybės atsakomybės sričiai. |
| --- | --- |

(24)

Portugalijos institucijos paaiškino, kad jos neturėjo pakankamai reikiamų įrenginių užtikrinti tinkamą atliekų tvarkymą, todėl jos buvo priverstos kreiptis į privačius paslaugų teikėjus, kad jie teiktų šias paslaugas, kurios dėl jų pobūdžio priklauso valstybės atsakomybės sričiai.

| (25) | Portugalijos valdžios institucijos patikslino, kad ši viešojo intereso misija buvo priskirta privačiam sektoriui, laikantis nurodymų, įtvirtintų 1999 m. birželio 8 d. įstatyminiame potvarkyje Nr. 197/99 (7), kuriuo į nacionalinę teisę perkeliama 1997 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/52/EB, keičiančia Direktyvą 92/50/EEB, Direktyvą 93/36/EEB ir Direktyvą 93/37/EEB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (8). Privačios įmonės, turėjusios teikti nurodytas paslaugas, buvo atrinktos atsižvelgiant į jų gebėjimus ir techninius pajėgumus užtikrinti tinkamą jiems paskirtos bendrojo intereso užduoties vykdymą bei į skubumą, per kurį reikėjo veikti, kad šie produktai būtų tvarkomi užtikrintai, greitai ir veiksmingai. Portugalijos valdžios institucijos pateikė 2004 m. rugsėjo 1 d.–2004 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu galiojusios paslaugų teikimo sutarties pavyzdį. |
| --- | --- |

(25)

Portugalijos valdžios institucijos patikslino, kad ši viešojo intereso misija buvo priskirta privačiam sektoriui, laikantis nurodymų, įtvirtintų 1999 m. birželio 8 d. įstatyminiame potvarkyje Nr. 197/99 (7), kuriuo į nacionalinę teisę perkeliama 1997 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/52/EB, keičiančia Direktyvą 92/50/EEB, Direktyvą 93/36/EEB ir Direktyvą 93/37/EEB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (8). Privačios įmonės, turėjusios teikti nurodytas paslaugas, buvo atrinktos atsižvelgiant į jų gebėjimus ir techninius pajėgumus užtikrinti tinkamą jiems paskirtos bendrojo intereso užduoties vykdymą bei į skubumą, per kurį reikėjo veikti, kad šie produktai būtų tvarkomi užtikrintai, greitai ir veiksmingai. Portugalijos valdžios institucijos pateikė 2004 m. rugsėjo 1 d.–2004 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu galiojusios paslaugų teikimo sutarties pavyzdį.

| (26) | Remiantis Portugalijos valdžios institucijų pateikta informacija, dydžiai, kuriais vadovaujantis buvo apskaičiuojama kompensacija už paslaugas, buvo iš anksto nustatyti 1999 m. sausio 25 d. bendru nutarimu Nr. 96/99 (9). Šis nutarimas buvo periodiškai tikrinamas ir iš dalies pakeistas 2001 m. balandžio 6 d. bendru nutarimu Nr. 324/2001 (10) bei 2002 m. vasario 19 d. bendru nutarimu Nr. 124/2002 (11). |
| --- | --- |

(26)

Remiantis Portugalijos valdžios institucijų pateikta informacija, dydžiai, kuriais vadovaujantis buvo apskaičiuojama kompensacija už paslaugas, buvo iš anksto nustatyti 1999 m. sausio 25 d. bendru nutarimu Nr. 96/99 (9). Šis nutarimas buvo periodiškai tikrinamas ir iš dalies pakeistas 2001 m. balandžio 6 d. bendru nutarimu Nr. 324/2001 (10) bei 2002 m. vasario 19 d. bendru nutarimu Nr. 124/2002 (11).

| (27) | Sprendimu 2000/766/EB (12) Taryba gyvūninius šalutinius produktus uždraudė naudoti beveik visų rūšių pašarams, o valstybes nares, tarp jų ir Portugaliją, įpareigojo juos naikinti. |
| --- | --- |

(27)

Sprendimu 2000/766/EB (12) Taryba gyvūninius šalutinius produktus uždraudė naudoti beveik visų rūšių pašarams, o valstybes nares, tarp jų ir Portugaliją, įpareigojo juos naikinti.

| (28) | Portugalijos valdžios institucijos paaiškino, kad po šio sprendimo atliekų, susijusių su šiuo procesu, kiekis padidėjo, todėl drauge padidėjo ir su šiomis operacijomis susijusios sąnaudos. |
| --- | --- |

(28)

Portugalijos valdžios institucijos paaiškino, kad po šio sprendimo atliekų, susijusių su šiuo procesu, kiekis padidėjo, todėl drauge padidėjo ir su šiomis operacijomis susijusios sąnaudos.

| (29) | Sprendimu 2001/376/EB (13) Komisija nusprendė palikti galioti dėl Portugalijos priimtą Sprendimą 98/653/EB. |
| --- | --- |

(29)

Sprendimu 2001/376/EB (13) Komisija nusprendė palikti galioti dėl Portugalijos priimtą Sprendimą 98/653/EB.

| (30) | 2002 m. spalio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1774/2002, nustatančiame sveikatos taisykles gyvūniniams šalutiniams produktams, neskirtiems vartoti žmonėms (14), numatomos konkrečios gyvūninių šalutinių produktų surinkimo, perdirbimo ir naikinimo taisyklės, taikomos skirtingų kategorijų šalutiniams produktams. |
| --- | --- |

(30)

2002 m. spalio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1774/2002, nustatančiame sveikatos taisykles gyvūniniams šalutiniams produktams, neskirtiems vartoti žmonėms (14), numatomos konkrečios gyvūninių šalutinių produktų surinkimo, perdirbimo ir naikinimo taisyklės, taikomos skirtingų kategorijų šalutiniams produktams.

| (31) | Portugalijos valdžios institucijos patikslino, jog tam, kad laikytųsi savo įsipareigojimų šiuo atžvilgiu, jos nusprendė nurodytų operacijų sąnaudas perkelti šio sektoriaus ekonominiams veikėjams, griežtai laikantis principo „teršėjas moka“, drauge nepamirštant saugoti visuomenės sveikatą, kurios užtikrinimas lieka kertinės svarbos ir yra jų atsakomybė. Jos taip pat patvirtino 2002 m. rugsėjo 25 d. įstatyminiu potvarkiu Nr. 197/2002 numatytą tvarką. |
| --- | --- |

(31)

Portugalijos valdžios institucijos patikslino, jog tam, kad laikytųsi savo įsipareigojimų šiuo atžvilgiu, jos nusprendė nurodytų operacijų sąnaudas perkelti šio sektoriaus ekonominiams veikėjams, griežtai laikantis principo „teršėjas moka“, drauge nepamirštant saugoti visuomenės sveikatą, kurios užtikrinimas lieka kertinės svarbos ir yra jų atsakomybė. Jos taip pat patvirtino 2002 m. rugsėjo 25 d. įstatyminiu potvarkiu Nr. 197/2002 numatytą tvarką.

| (32) | Nuo 2002 m. spalio mėn., kai įsigaliojo įstatyminis potvarkis Nr. 197/2002, išlaidos, susijusios su žinduolių ir paukščių mėsos šalutinių produktų surinkimu, vežimu, perdirbimu ir naikinimu, finansuojamos iš parafiskalinio mokesčio, taikomo skerdykloms, jautienos, veršienos ir kiaulienos su kaulais importuotojams ir Bendrijos ribose veikiantiems ūkinės veiklos vykdytojams (t. y. jautienos, veršienos ir kiaulienos su kaulais ūkinės veiklos vykdytojams ir (arba) gavėjams), pajamų. |
| --- | --- |

(32)

Nuo 2002 m. spalio mėn., kai įsigaliojo įstatyminis potvarkis Nr. 197/2002, išlaidos, susijusios su žinduolių ir paukščių mėsos šalutinių produktų surinkimu, vežimu, perdirbimu ir naikinimu, finansuojamos iš parafiskalinio mokesčio, taikomo skerdykloms, jautienos, veršienos ir kiaulienos su kaulais importuotojams ir Bendrijos ribose veikiantiems ūkinės veiklos vykdytojams (t. y. jautienos, veršienos ir kiaulienos su kaulais ūkinės veiklos vykdytojams ir (arba) gavėjams), pajamų.

| (33) | 2003 m. sausio 20 d. data pažymėtu raštu Portugalijos valdžios institucijos nurodė, kad nuo mokesčio buvo atleisti šie ūkinės veiklos vykdytojai:






  — | skerdyklos, užtikrinančios visų aptariamų šalutinių produktų, išskyrus specifinės rizikos medžiagų (toliau – SRM), surinkimą, perdirbimą ir naikinimą savo arba išpjaustymo įmonių patalpose; pastarosioms įmonėms numatytos autonomiškos savo pačių pašalinių produktų šalinimo sąlygos (žr. įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 2 priedo 2 punktą), |
| --- | --- | --- |

(33)

2003 m. sausio 20 d. data pažymėtu raštu Portugalijos valdžios institucijos nurodė, kad nuo mokesčio buvo atleisti šie ūkinės veiklos vykdytojai:

—

skerdyklos, užtikrinančios visų aptariamų šalutinių produktų, išskyrus specifinės rizikos medžiagų (toliau – SRM), surinkimą, perdirbimą ir naikinimą savo arba išpjaustymo įmonių patalpose; pastarosioms įmonėms numatytos autonomiškos savo pačių pašalinių produktų šalinimo sąlygos (žr. įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 2 priedo 2 punktą),

| — | iškaulinėtos mėsos importuotojai ir Bendrijos ūkinės veiklos vykdytojai, nes ši veikla nesukuria šalutinių produktų, kurie privalo būti tvarkomi pagal Bendrijos ir nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

—

iškaulinėtos mėsos importuotojai ir Bendrijos ūkinės veiklos vykdytojai, nes ši veikla nesukuria šalutinių produktų, kurie privalo būti tvarkomi pagal Bendrijos ir nacionalinę teisę.

| (34) | Dėl tikslios pajamų iš sumokėtų mokesčių paskirties Portugalijos valdžios institucijos pareiškė, kad jos buvo skirtos tik finansuoti veiksmus, susijusius su žinduolių ir paukščių šalutinių produktų (įskaitant SRM), surinkimu, vežimu, perdirbimu ir naikinimu. |
| --- | --- |

(34)

Dėl tikslios pajamų iš sumokėtų mokesčių paskirties Portugalijos valdžios institucijos pareiškė, kad jos buvo skirtos tik finansuoti veiksmus, susijusius su žinduolių ir paukščių šalutinių produktų (įskaitant SRM), surinkimu, vežimu, perdirbimu ir naikinimu.

| (35) | Toliau pateiktas įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 1 priede nurodytas mokesčio dydis nustatytas proporcingai pagal svorį ir pagal gyvūno rūšį:










  (EUR) |
| --- | --- |
| Rūšis/tipas | Galvijai | Kiaulės | Avys/ožkos | Paukščiai | Kiti |
| Mokestis už 1 kg skerdienos | 0,05 | 0,04 | 0,03 | 0,06 | 0,06 |

(35)

Toliau pateiktas įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 1 priede nurodytas mokesčio dydis nustatytas proporcingai pagal svorį ir pagal gyvūno rūšį:

(EUR)

Rūšis/tipas

Galvijai

Kiaulės

Avys/ožkos

Paukščiai

Kiti

Mokestis už 1 kg skerdienos

0,05

0,04

0,03

0,06

0,06

| (36) | Dėl SRM surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugų finansavimo įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 2 straipsnio 2 dalyje numatyta konkrečiai ir tik skerdykloms taikyti mokestį, siekianti 0,30 EUR už vieną SRM kg. |
| --- | --- |

(36)

Dėl SRM surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugų finansavimo įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 2 straipsnio 2 dalyje numatyta konkrečiai ir tik skerdykloms taikyti mokestį, siekianti 0,30 EUR už vieną SRM kg.

| (37) | Visi mokesčiai mokami viešajai organizacijai, Nacionaliniam intervencijų ir žemės ūkio garantijų institutui (pranc. Institut National d’Intervention et Garantie Agricole – INGA), taikant atvirkštinio apmokestinimo procedūrą. Iš ūkinės veikos vykdytojų surinkti mokesčiai suformuoja INGA pajamas ir jam išmokamos tiesiogiai. |
| --- | --- |

(37)

Visi mokesčiai mokami viešajai organizacijai, Nacionaliniam intervencijų ir žemės ūkio garantijų institutui (pranc. Institut National d’Intervention et Garantie Agricole – INGA), taikant atvirkštinio apmokestinimo procedūrą. Iš ūkinės veikos vykdytojų surinkti mokesčiai suformuoja INGA pajamas ir jam išmokamos tiesiogiai.

| (38) | Kaip nurodyta šio sprendimo 32 ir 33 konstatuojamosiose dalyse, įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 4 dalyje nurodoma, kad skerdyklos taip pat turi galimybę organizuoti arba tiesiogiai užsakydamos trečiųjų subjektų paslaugas atlikti šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo darbus, arba juos atlikti pačios, visą laiką laikydamosi galiojančių teisinių nuostatų ir atsižvelgdamos į SRM taikomas išimtis. Tais atvejais, kai skerdyklos surenka, perdirba ir naikina šalutinius produktus, pagamintus joje pačioje (neskaitant SRM), jos moka mokestį, kurio dydis nurodytas įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 2 priede:










  (EUR) |
| --- | --- |
| Rūšis/tipas | Galvijai | Kiaulės | Avys/ožkos | Paukščiai | Kiti |
| Mokestis už 1 kg skerdienos | 0,03 | 0,02 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |

(38)

Kaip nurodyta šio sprendimo 32 ir 33 konstatuojamosiose dalyse, įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 4 dalyje nurodoma, kad skerdyklos taip pat turi galimybę organizuoti arba tiesiogiai užsakydamos trečiųjų subjektų paslaugas atlikti šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo darbus, arba juos atlikti pačios, visą laiką laikydamosi galiojančių teisinių nuostatų ir atsižvelgdamos į SRM taikomas išimtis. Tais atvejais, kai skerdyklos surenka, perdirba ir naikina šalutinius produktus, pagamintus joje pačioje (neskaitant SRM), jos moka mokestį, kurio dydis nurodytas įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 2 priede:

(EUR)

Rūšis/tipas

Galvijai

Kiaulės

Avys/ožkos

Paukščiai

Kiti

Mokestis už 1 kg skerdienos

0,03

0,02

0,00

0,00

0,00

| (39) | Tais atvejais, kai skerdyklos surenka, perdirba ir naikina visus šalutinius produktus (išskyrus SRM), pagamintus ir jose pačiose, ir išpjaustymo įmonėse, jos visiškai atleidžiamos nuo šio mokesčio. |
| --- | --- |

(39)

Tais atvejais, kai skerdyklos surenka, perdirba ir naikina visus šalutinius produktus (išskyrus SRM), pagamintus ir jose pačiose, ir išpjaustymo įmonėse, jos visiškai atleidžiamos nuo šio mokesčio.

| (40) | Pagal įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 5 straipsnį INGA yra organizacija, atsakinga už skerdyklų mokesčių mokėjimo kontrolę, o skerdyklos kontrolės tikslams veda atnaujinamus skerdenos kiekio ir jos svorio registrus. INGA taip pat yra atsakinga už mokesčių mokėjimo už importuotus ir iš Europos Sąjungos įvežtus produktus kontrolę, o ūkinės veiklos vykdytojai bei gavėjai turi pildyti atnaujinamus atliktų operacijų registrus. |
| --- | --- |

(40)

Pagal įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 5 straipsnį INGA yra organizacija, atsakinga už skerdyklų mokesčių mokėjimo kontrolę, o skerdyklos kontrolės tikslams veda atnaujinamus skerdenos kiekio ir jos svorio registrus. INGA taip pat yra atsakinga už mokesčių mokėjimo už importuotus ir iš Europos Sąjungos įvežtus produktus kontrolę, o ūkinės veiklos vykdytojai bei gavėjai turi pildyti atnaujinamus atliktų operacijų registrus.

| (41) | Jei skerdyklos renkasi pastarąjį variantą, jos INGA iš anksto privalo pateikti atitinkamus projektus vertinimui ir leisti atlikti galimą kontrolę, dėl kurios sprendimą priims kompetentinga valdžios institucija. |
| --- | --- |

(41)

Jei skerdyklos renkasi pastarąjį variantą, jos INGA iš anksto privalo pateikti atitinkamus projektus vertinimui ir leisti atlikti galimą kontrolę, dėl kurios sprendimą priims kompetentinga valdžios institucija.

| (42) | Portugalijos valdžios institucijos užtikrino, kad mokesčio dydis yra apribotas taip, kad galėtų padengti šių veiksmų nurodytų įmonių išlaidas, ir kad ši paslauga būtų teikiama tik toms įmonėms, kurios pagamina privalomus šalinti šalutinius produktus. |
| --- | --- |

(42)

Portugalijos valdžios institucijos užtikrino, kad mokesčio dydis yra apribotas taip, kad galėtų padengti šių veiksmų nurodytų įmonių išlaidas, ir kad ši paslauga būtų teikiama tik toms įmonėms, kurios pagamina privalomus šalinti šalutinius produktus.

| (43) | Dėl pajamų iš mokesčio ir iš jų finansuojamų paslaugų sąnaudų atitikties Portugalijos valdžios institucijos nurodė, kad įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 I ir II prieduose numatyti mokesčiai, taip pat mokestis už SRM, numatytas 2 straipsnio 2 dalyje, buvo apskaičiuoti atsižvelgiant į tikrąją suteiktinų paslaugų kainą, kiekvienos rūšies gyvūnų šalutinių produktų pobūdį ir į tai, ar jiems taikomos atitinkamos nuostatos. |
| --- | --- |

(43)

Dėl pajamų iš mokesčio ir iš jų finansuojamų paslaugų sąnaudų atitikties Portugalijos valdžios institucijos nurodė, kad įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 I ir II prieduose numatyti mokesčiai, taip pat mokestis už SRM, numatytas 2 straipsnio 2 dalyje, buvo apskaičiuoti atsižvelgiant į tikrąją suteiktinų paslaugų kainą, kiekvienos rūšies gyvūnų šalutinių produktų pobūdį ir į tai, ar jiems taikomos atitinkamos nuostatos.

| (44) | Portugalijos valdžios institucijų manymu, šis finansavimas visais atžvilgiais artimas naudotojų kompensacijai už suteiktą bendrojo intereso viešąją paslaugą. Atitinkamų ūkinės veiklos vykdytojų sumokėtos sumos tiesiogiai proporcingos atliekų kiekiui, už kurį iš tikrųjų suteikta viešoji paslauga, ir tikrosioms šių atliekų naikinimo sąnaudoms. Portugalijos valdžios institucijos, kad paremtų šiuos teiginius, pateikė dokumentus su 1999–2005 m. laikotarpio paslaugų sąnaudų duomenimis bei už 2003 m. dokumentą su pajamų iš mokesčio už skirtingų tipų šalutinius produktus (importuotus ir nacionalinius kartu sudėjus) duomenimis. |
| --- | --- |

(44)

Portugalijos valdžios institucijų manymu, šis finansavimas visais atžvilgiais artimas naudotojų kompensacijai už suteiktą bendrojo intereso viešąją paslaugą. Atitinkamų ūkinės veiklos vykdytojų sumokėtos sumos tiesiogiai proporcingos atliekų kiekiui, už kurį iš tikrųjų suteikta viešoji paslauga, ir tikrosioms šių atliekų naikinimo sąnaudoms. Portugalijos valdžios institucijos, kad paremtų šiuos teiginius, pateikė dokumentus su 1999–2005 m. laikotarpio paslaugų sąnaudų duomenimis bei už 2003 m. dokumentą su pajamų iš mokesčio už skirtingų tipų šalutinius produktus (importuotus ir nacionalinius kartu sudėjus) duomenimis.

| (45) | Klausimu, ar importuotiems produktams galima veiksmingai taikyti tą pačią tvarką kaip ir nacionaliniams produktams, Portugalijos valdžios institucijos tikina, kad laikantis principo „teršėjas moka“, mokesčiai, taikomi skerdykloms, importuojant ir Bendrijos ribose prekiaujant neiškaulinėta mėsa, atitinka sąnaudas, susijusias su visų proceso eigoje iki pat galutinio vartotojo šalutinių produktų tvarkymu. |
| --- | --- |

(45)

Klausimu, ar importuotiems produktams galima veiksmingai taikyti tą pačią tvarką kaip ir nacionaliniams produktams, Portugalijos valdžios institucijos tikina, kad laikantis principo „teršėjas moka“, mokesčiai, taikomi skerdykloms, importuojant ir Bendrijos ribose prekiaujant neiškaulinėta mėsa, atitinka sąnaudas, susijusias su visų proceso eigoje iki pat galutinio vartotojo šalutinių produktų tvarkymu.

| (46) | Portugalijos valdžios institucijų manymu, neiškaulinėtos mėsos importas reiškia tai, kad pagaminama šalutinių produktų ir dėl to reikalingos jų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugos, o tai pateisina nurodytus mokesčius. |
| --- | --- |

(46)

Portugalijos valdžios institucijų manymu, neiškaulinėtos mėsos importas reiškia tai, kad pagaminama šalutinių produktų ir dėl to reikalingos jų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugos, o tai pateisina nurodytus mokesčius.

| (47) | Portugalijos valdžios institucijų nuomone, finansuojamos priemonės yra viešojo intereso priemonės, nes po USE protrūkio paaiškėjo, kad sanitarijos tikslais skerdyklose konfiskuotų objektų pašalinimą turi vykdyti valstybinė institucija, nes tai svarbu žmonių ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugai. |
| --- | --- |

(47)

Portugalijos valdžios institucijų nuomone, finansuojamos priemonės yra viešojo intereso priemonės, nes po USE protrūkio paaiškėjo, kad sanitarijos tikslais skerdyklose konfiskuotų objektų pašalinimą turi vykdyti valstybinė institucija, nes tai svarbu žmonių ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugai.

| (48) | Įstatyminiu potvarkiu Nr. 197/2002 įvesta tvarka panaikinta 2003 m. spalio 7 d. įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 (15) (toliau – įstatyminis potvarkis Nr. 244/2003), kuris įsigaliojo 2003 m. spalio 22 d. Juo nustatoma bendroji tvarka bei pereinamasis laikotarpis, taikomi maistui netinkamiems gyvūniniams šalutiniams produktams. |
| --- | --- |

(48)

Įstatyminiu potvarkiu Nr. 197/2002 įvesta tvarka panaikinta 2003 m. spalio 7 d. įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 (15) (toliau – įstatyminis potvarkis Nr. 244/2003), kuris įsigaliojo 2003 m. spalio 22 d. Juo nustatoma bendroji tvarka bei pereinamasis laikotarpis, taikomi maistui netinkamiems gyvūniniams šalutiniams produktams.

| (49) | Pagal bendrąją tvarką numatoma, kad skerdyklos, išpjaustymo įmonės, inkubacijos centrai, kiaušinių produktų pramonė savo iniciatyva arba pasitelkdama trečiuosius subjektus, skatina konkrečiame vienete pagamintų 1, 2 ir 3 kategorijoms priskiriamų medžiagų surinkimą, vežimą, saugojimą, jų naudojimą, perdirbimą ir naikinimą, vadovaudamiesi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1774/2002, įgyvendindamos planą, kurį iš anksto turi patvirtinti veterinarijos GD (GD V). |
| --- | --- |

(49)

Pagal bendrąją tvarką numatoma, kad skerdyklos, išpjaustymo įmonės, inkubacijos centrai, kiaušinių produktų pramonė savo iniciatyva arba pasitelkdama trečiuosius subjektus, skatina konkrečiame vienete pagamintų 1, 2 ir 3 kategorijoms priskiriamų medžiagų surinkimą, vežimą, saugojimą, jų naudojimą, perdirbimą ir naikinimą, vadovaudamiesi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1774/2002, įgyvendindamos planą, kurį iš anksto turi patvirtinti veterinarijos GD (GD V).

| (50) | Skerdyklos, išpjaustymo įmonės, inkubacijos centrai ir kiaušinių produktų pramonė privalo sudaryti 3 kategorijai priskiriamų medžiagų naikinimo arba utilizavimo planą, kurį turi patvirtinti GD V per 90 dienų nuo įstatyminio potvarkio Nr. 244/2003 įsigaliojimo arba nuo veiklos pradžios. Dėl 3 kategorijai priklausančių medžiagų, iki tol, kol DG V patvirtins planus, INGA, pagal įstatyminį potvarkį Nr. 197/2002 užtikrina šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo, laikino saugojimo ir naikinimo paslaugas. Prieš patvirtinant 3 kategorijai priskiriamų medžiagų tvarkymo planą skerdyklų, išpjaustymo įmonių, inkubacijos centrų ir kiaušinių produktų pramonės įmonių savininkai turi mokėti mokesčius, nustatytus įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 1 priede. Prie jų nepriskiriamos organizacijos, kurioms pagal šį potvarkį taikoma alternatyvi tvarka ir kurios turi mokėti mokesčius, numatytus įstatyminio potvarkio 2 priede. |
| --- | --- |

(50)

Skerdyklos, išpjaustymo įmonės, inkubacijos centrai ir kiaušinių produktų pramonė privalo sudaryti 3 kategorijai priskiriamų medžiagų naikinimo arba utilizavimo planą, kurį turi patvirtinti GD V per 90 dienų nuo įstatyminio potvarkio Nr. 244/2003 įsigaliojimo arba nuo veiklos pradžios. Dėl 3 kategorijai priklausančių medžiagų, iki tol, kol DG V patvirtins planus, INGA, pagal įstatyminį potvarkį Nr. 197/2002 užtikrina šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo, laikino saugojimo ir naikinimo paslaugas. Prieš patvirtinant 3 kategorijai priskiriamų medžiagų tvarkymo planą skerdyklų, išpjaustymo įmonių, inkubacijos centrų ir kiaušinių produktų pramonės įmonių savininkai turi mokėti mokesčius, nustatytus įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 1 priede. Prie jų nepriskiriamos organizacijos, kurioms pagal šį potvarkį taikoma alternatyvi tvarka ir kurios turi mokėti mokesčius, numatytus įstatyminio potvarkio 2 priede.

| (51) | Taikant pereinamąjį laikotarpį, INGA taip pat toliau užtikrina šias paslaugas 1 ir 2 kategorijai priskiriamų medžiagų atveju. |
| --- | --- |

(51)

Taikant pereinamąjį laikotarpį, INGA taip pat toliau užtikrina šias paslaugas 1 ir 2 kategorijai priskiriamų medžiagų atveju.

| (52) | Dėl 1 ir 2 kategorijai priskiriamų medžiagų skerdyklos ir išpjaustymo įmonės, 2005 m. lapkričio mėn. pasibaigus galioti pereinamajam laikotarpiui, per 30 dienų turi pateikti jų naikinimo arba utilizavimo planą. Prieš tai, kai planas bus patvirtintas, jos turi mokėti 0,35 EUR už 1 arba 2 kategorijai priskiriamas medžiagas. Tačiau įmonės atleidžiamos nuo šio mokesčio iš karto patvirtinus medžiagų naikinimo arba utilizavimo planą. |
| --- | --- |

(52)

Dėl 1 ir 2 kategorijai priskiriamų medžiagų skerdyklos ir išpjaustymo įmonės, 2005 m. lapkričio mėn. pasibaigus galioti pereinamajam laikotarpiui, per 30 dienų turi pateikti jų naikinimo arba utilizavimo planą. Prieš tai, kai planas bus patvirtintas, jos turi mokėti 0,35 EUR už 1 arba 2 kategorijai priskiriamas medžiagas. Tačiau įmonės atleidžiamos nuo šio mokesčio iš karto patvirtinus medžiagų naikinimo arba utilizavimo planą.

| (53) | Kai skerdyklos ir išpjaustymo įmonės GD V pateikia planą, nurodydamos veiksmus, reikalingus pašalinti 1 ir 2 kategorijai priskiriamas medžiagas, jos prisiima atsakomybę už su šia veikla susijusias išlaidas, be to, jas gali kontroliuoti valstybės institucija. Pagal įstatyminio potvarkio Nr. 244/2003 3 straipsnio 4 dalį, ši tvarka nustoja galioti praėjus dvejiems metams po šio įstatyminio potvarkio įsigaliojimo. |
| --- | --- |

(53)

Kai skerdyklos ir išpjaustymo įmonės GD V pateikia planą, nurodydamos veiksmus, reikalingus pašalinti 1 ir 2 kategorijai priskiriamas medžiagas, jos prisiima atsakomybę už su šia veikla susijusias išlaidas, be to, jas gali kontroliuoti valstybės institucija. Pagal įstatyminio potvarkio Nr. 244/2003 3 straipsnio 4 dalį, ši tvarka nustoja galioti praėjus dvejiems metams po šio įstatyminio potvarkio įsigaliojimo.

| (54) | Įstatyminio potvarkio Nr. 244/2003 pereinamasis laikotarpis nustojo galioti 2005 m. lapkričio mėn. Portugalijos valdžios institucijos savo 2011 m. balandžio 1 d. raštu tvirtino, kad baigus galioti pereinamajam įstatyminio potvarkio Nr. 244/2003 laikotarpiui, išlaidos už skerdyklų ir išpjaustymo įmonių šalutinius produktus tenka ūkinės veiklos vykdytojams, naudojant atliekas, perdirbtas į biodegalus ir eksportuojant jų miltus. |
| --- | --- |

(54)

Įstatyminio potvarkio Nr. 244/2003 pereinamasis laikotarpis nustojo galioti 2005 m. lapkričio mėn. Portugalijos valdžios institucijos savo 2011 m. balandžio 1 d. raštu tvirtino, kad baigus galioti pereinamajam įstatyminio potvarkio Nr. 244/2003 laikotarpiui, išlaidos už skerdyklų ir išpjaustymo įmonių šalutinius produktus tenka ūkinės veiklos vykdytojams, naudojant atliekas, perdirbtas į biodegalus ir eksportuojant jų miltus.

| (55) | Sprendime dėl procedūros pradėjimo Komisija išsakė tokias abejones dėl tokios pagalbos buvimo ir dėl jos galimos atitikties, įmonių, teikiančių nurodytų medžiagų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugas, skerdyklų ir išpjaustymo įmonių, neišpjaustinėtos galvijienos, kiaulienos ir paukštienos importuotojų, ir Bendrijoje veiklą vykdančių ūkinės veiklos subjektų, taip pat augintojų naudai. |
| --- | --- |

(55)

Sprendime dėl procedūros pradėjimo Komisija išsakė tokias abejones dėl tokios pagalbos buvimo ir dėl jos galimos atitikties, įmonių, teikiančių nurodytų medžiagų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugas, skerdyklų ir išpjaustymo įmonių, neišpjaustinėtos galvijienos, kiaulienos ir paukštienos importuotojų, ir Bendrijoje veiklą vykdančių ūkinės veiklos subjektų, taip pat augintojų naudai.

| (56) | Konkrečiai Komisija dar kartą iškėlė klausimus, užduotus pirmajame įsakyme pateikti informaciją. Kalbant apie pagalbą įmonėms, teikusioms aptariamų medžiagų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugas, Komisija išreiškė abejones dėl bendrojo intereso paslaugų pobūdžio, kurį Portugalijos institucijos norėjo priskirti aptariamai veiklai, ypač atsižvelgiant į sprendimą byloje Altmark
   (16). Kalbant apie pagalbą skerdykloms ir išpjaustymo įmonėms, neiškaulinėtos galvijienos, kiaulienos ir paukštienos importuotojams ir sektoriui priklausantiems Bendrijoje veikiantiems ūkinės veiklos vykdytojams, Komisija išreiškė abejones dėl to, ar sektoriaus per mokestį mokamas įnašas atitinka tikrąją ekonominę suteiktų surinkimo paslaugų kainą ir paprašė pateikti susijusią skaičiais pagrįstą informaciją. Galiausia, dėl pagalbos augintojams Komisija išsakė abejones dėl naudos, kurią galėjo jiems teikti galiojusi tvarka, atsižvelgiant į tai, kad jiems nereikėjo mokėti aptariamo mokesčio. |
| --- | --- |

(56)

Konkrečiai Komisija dar kartą iškėlė klausimus, užduotus pirmajame įsakyme pateikti informaciją. Kalbant apie pagalbą įmonėms, teikusioms aptariamų medžiagų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugas, Komisija išreiškė abejones dėl bendrojo intereso paslaugų pobūdžio, kurį Portugalijos institucijos norėjo priskirti aptariamai veiklai, ypač atsižvelgiant į sprendimą byloje Altmark
   (16). Kalbant apie pagalbą skerdykloms ir išpjaustymo įmonėms, neiškaulinėtos galvijienos, kiaulienos ir paukštienos importuotojams ir sektoriui priklausantiems Bendrijoje veikiantiems ūkinės veiklos vykdytojams, Komisija išreiškė abejones dėl to, ar sektoriaus per mokestį mokamas įnašas atitinka tikrąją ekonominę suteiktų surinkimo paslaugų kainą ir paprašė pateikti susijusią skaičiais pagrįstą informaciją. Galiausia, dėl pagalbos augintojams Komisija išsakė abejones dėl naudos, kurią galėjo jiems teikti galiojusi tvarka, atsižvelgiant į tai, kad jiems nereikėjo mokėti aptariamo mokesčio.

| (57) | Po to Komisija preliminariai nagrinėjo aptariamų priemonių atitiktį nuo 1998 m. galiojusioms gairėms ir sprendimo dėl procedūros pradėjimo etape padarė išvadą, kad ji neturėjo pakankamai informacijos, reikiamos padaryti išvadą dėl aptariamų priemonių atitikties. |
| --- | --- |

(57)

Po to Komisija preliminariai nagrinėjo aptariamų priemonių atitiktį nuo 1998 m. galiojusioms gairėms ir sprendimo dėl procedūros pradėjimo etape padarė išvadą, kad ji neturėjo pakankamai informacijos, reikiamos padaryti išvadą dėl aptariamų priemonių atitikties.

III.   PORTUGALIJOS PERDUOTA INFORMACIJA

| (58) | Savo pastabas Portugalija pradėjo primindama Portugalijos padėties 1998 m. specifiškumą dėl USE; pirmiausia ji nurodo Sprendimą 98/653/EB, kuriuo iš Portugalijos į kitas valstybes nares ar į trečiąsias šalis draudžiama vežti tam tikrus produktus, tarp kurių – mėsos ir kaulų miltai grynu pavidalu arba kitų produktų sudėtyje. Esant šiai padėčiai Portugalija sudarė USE stebėsenos, kontrolės ir panaikinimo planą, kurį patvirtino Komisijos Veterinarijos nuolatinis komitetas. 2001 m. balandžio 18 d. Komisija nusprendė palikti galioti embargą Portugalijai; jis buvo atšauktas tik 2004 m. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1993/2004 (17). |
| --- | --- |

(58)

Savo pastabas Portugalija pradėjo primindama Portugalijos padėties 1998 m. specifiškumą dėl USE; pirmiausia ji nurodo Sprendimą 98/653/EB, kuriuo iš Portugalijos į kitas valstybes nares ar į trečiąsias šalis draudžiama vežti tam tikrus produktus, tarp kurių – mėsos ir kaulų miltai grynu pavidalu arba kitų produktų sudėtyje. Esant šiai padėčiai Portugalija sudarė USE stebėsenos, kontrolės ir panaikinimo planą, kurį patvirtino Komisijos Veterinarijos nuolatinis komitetas. 2001 m. balandžio 18 d. Komisija nusprendė palikti galioti embargą Portugalijai; jis buvo atšauktas tik 2004 m. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1993/2004 (17).

| (59) | Todėl Portugalija pabrėžia, kad 1998 m.–2004 m. laikotarpiu visos priemonės, kurių buvo imtasi, buvo skirtos spręsti neatidėliotiną situaciją, keliančią pavojų visuomenės sveikatai. Dėl šios priežasties Portugalijos valdžia ketino leisti nedelsiant taikyti priemones tol, ūkinės veiklos vykdytojai patys galės savarankiškai atlikti šias užduotis, drauge išliekant valstybės kontrolei. Portugalijos nuomone, visuomenės sveikatos apsauga yra didesnė teisinė vertybė už bet kurias kitas, kuri pateisina nukrypimą nuo valstybės pagalbai taikomų taisyklių. |
| --- | --- |

(59)

Todėl Portugalija pabrėžia, kad 1998 m.–2004 m. laikotarpiu visos priemonės, kurių buvo imtasi, buvo skirtos spręsti neatidėliotiną situaciją, keliančią pavojų visuomenės sveikatai. Dėl šios priežasties Portugalijos valdžia ketino leisti nedelsiant taikyti priemones tol, ūkinės veiklos vykdytojai patys galės savarankiškai atlikti šias užduotis, drauge išliekant valstybės kontrolei. Portugalijos nuomone, visuomenės sveikatos apsauga yra didesnė teisinė vertybė už bet kurias kitas, kuri pateisina nukrypimą nuo valstybės pagalbai taikomų taisyklių.

| (60) | Pasak Portugalijos, Sprendimo 98/653/EB priėmimas ir vienas po kito ėję jo atidėjimai neleido, kad Portugalijos USE krizei spręsti taikytos priemonės iškreiptų rinką ir taip kliudytų valstybių narių tarpusavio prekybai. Portugalija nurodo, kad pirmiau nurodytų produktų vežimui buvo taikomas embargas, todėl nebuvo ir komercinių mainų, o tai reiškia, kad ir konkurencija negalėjo būti iškreipta. |
| --- | --- |

(60)

Pasak Portugalijos, Sprendimo 98/653/EB priėmimas ir vienas po kito ėję jo atidėjimai neleido, kad Portugalijos USE krizei spręsti taikytos priemonės iškreiptų rinką ir taip kliudytų valstybių narių tarpusavio prekybai. Portugalija nurodo, kad pirmiau nurodytų produktų vežimui buvo taikomas embargas, todėl nebuvo ir komercinių mainų, o tai reiškia, kad ir konkurencija negalėjo būti iškreipta.

| (61) | Pirmiausia Portugalija nurodo, kad 1998 m. nebuvo suteikta jokia pagalba, o tai patvirtina 1998 m. gruodžio 4 d. įstatyminio potvarkio Nr. 393-B/98 įsigaliojimo data. Tik tuo momentu Portugalijos Vyriausybė išimtine tvarka ir laikinai prisiėmė atsakomybę už šalutinių produktų surinkimą, perdirbimą ir naikinimą. |
| --- | --- |

(61)

Pirmiausia Portugalija nurodo, kad 1998 m. nebuvo suteikta jokia pagalba, o tai patvirtina 1998 m. gruodžio 4 d. įstatyminio potvarkio Nr. 393-B/98 įsigaliojimo data. Tik tuo momentu Portugalijos Vyriausybė išimtine tvarka ir laikinai prisiėmė atsakomybę už šalutinių produktų surinkimą, perdirbimą ir naikinimą.

| (62) | Įsigaliojus įstatyminiam potvarkiui Nr. 393-B/98, Portugalijos Vyriausybė prisiėmė išlaidas, susijusias su šalutinių produktų surinkimu, jų perdirbimu ir naikinimu, iki įsigaliojant įstatyminiam potvarkiui Nr. 197/2002. Šiuo atžvilgiu Portugalija nurodo, jog tai, kad Portugalija prisiėmė šių priemonių išlaidas, turi būti vertinama kaip trumpalaikis veiksmas, kadangi ilgainiui tvarka buvo pakeista ir buvo įvestas mokestis kaip priemonė, turinti turėti poveikį žinduolių ir paukščių mėsos šalutinių produktų, įskaitant SRM, surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo finansavimo sektoriui. |
| --- | --- |

(62)

Įsigaliojus įstatyminiam potvarkiui Nr. 393-B/98, Portugalijos Vyriausybė prisiėmė išlaidas, susijusias su šalutinių produktų surinkimu, jų perdirbimu ir naikinimu, iki įsigaliojant įstatyminiam potvarkiui Nr. 197/2002. Šiuo atžvilgiu Portugalija nurodo, jog tai, kad Portugalija prisiėmė šių priemonių išlaidas, turi būti vertinama kaip trumpalaikis veiksmas, kadangi ilgainiui tvarka buvo pakeista ir buvo įvestas mokestis kaip priemonė, turinti turėti poveikį žinduolių ir paukščių mėsos šalutinių produktų, įskaitant SRM, surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo finansavimo sektoriui.

| (63) | Dėl nurodytų priemonių kainos Portugalija nurodo, kad dydžiai, kurių pagrindu apskaičiuota kompensacijos suma, buvo nustatyti nutarimu, paskelbtu oficialiajame leidinyje. Portugalijos valdžios institucijos nurodė tris nutarimus (18). Šiuose nutarimuose minimos paslaugų (surinkimo, vežimo, perdirbimo ir pakavimo į vadinamuosius „big bags“ už 1 kg produkto) kainos. Buvo atsižvelgta į su šiais darbais susijusias išlaidas, kurias patiria gyvūninių šalutinių produktų perdirbimo įmonės, neprijungtos prie skerdyklų. Taip pat atsižvelgta į einamąsias išlaidas energijai, degalams, atlyginimų mokėjimui, draudimui ir pan. Šie dydžiai yra vienodi visiems paslaugų teikėjams. Portugalijos valdžios institucijos nurodė, kad nauda svyruoja tarp 30 ir 39,5 %, o tai, pasak jų, sudaro subalansuotą maržą, o gal net ir mažesnę nei vidurkis, užsiimant ūkine veikla. Portugalijos valdžios institucijos susumavo šiuos dydžius ir nustatė nutarimuose pateiktas kainas. |
| --- | --- |

(63)

Dėl nurodytų priemonių kainos Portugalija nurodo, kad dydžiai, kurių pagrindu apskaičiuota kompensacijos suma, buvo nustatyti nutarimu, paskelbtu oficialiajame leidinyje. Portugalijos valdžios institucijos nurodė tris nutarimus (18). Šiuose nutarimuose minimos paslaugų (surinkimo, vežimo, perdirbimo ir pakavimo į vadinamuosius „big bags“ už 1 kg produkto) kainos. Buvo atsižvelgta į su šiais darbais susijusias išlaidas, kurias patiria gyvūninių šalutinių produktų perdirbimo įmonės, neprijungtos prie skerdyklų. Taip pat atsižvelgta į einamąsias išlaidas energijai, degalams, atlyginimų mokėjimui, draudimui ir pan. Šie dydžiai yra vienodi visiems paslaugų teikėjams. Portugalijos valdžios institucijos nurodė, kad nauda svyruoja tarp 30 ir 39,5 %, o tai, pasak jų, sudaro subalansuotą maržą, o gal net ir mažesnę nei vidurkis, užsiimant ūkine veikla. Portugalijos valdžios institucijos susumavo šiuos dydžius ir nustatė nutarimuose pateiktas kainas.

| (64) | Galiausiai, Portugalijos Vyriausybė mano, kad suteikta pagalba gali būti paskelbta teisėta pritaikius išimtį principui „teršėjas moka“, atsižvelgiant į tai, kad ji atitinka suteiktų paslaugų kainą, o pagal tuo metu galiojusias gaires (Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos, susijusios su USE tyrimais, rastais negyvais gyvūnais ir skerdyklos atliekomis (19)) buvo leidžiama suteikti pagalbą kompensuojant iki 100 % tikrųjų išlaidų dėl jos trumpalaikio pobūdžio. |
| --- | --- |

(64)

Galiausiai, Portugalijos Vyriausybė mano, kad suteikta pagalba gali būti paskelbta teisėta pritaikius išimtį principui „teršėjas moka“, atsižvelgiant į tai, kad ji atitinka suteiktų paslaugų kainą, o pagal tuo metu galiojusias gaires (Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos, susijusios su USE tyrimais, rastais negyvais gyvūnais ir skerdyklos atliekomis (19)) buvo leidžiama suteikti pagalbą kompensuojant iki 100 % tikrųjų išlaidų dėl jos trumpalaikio pobūdžio.

| (65) | Nuo 2002 m. spalio mėn. išlaidų padengimo teisinis pagrindas yra įstatyminis potvarkis Nr. 197/2002. Portugalijos valdžios institucijos mano, kad taikant šiuos mokesčius atsižvelgta į atlygio už šalutinių produktų perdirbimo įmonių atliktinų darbų vertes. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad krizė vis dar buvo aktuali, Portugalijos valdžios institucijos manė, kad valstybės kaip tarpininkės įsikišimas vis dar buvo pateisinamas. |
| --- | --- |

(65)

Nuo 2002 m. spalio mėn. išlaidų padengimo teisinis pagrindas yra įstatyminis potvarkis Nr. 197/2002. Portugalijos valdžios institucijos mano, kad taikant šiuos mokesčius atsižvelgta į atlygio už šalutinių produktų perdirbimo įmonių atliktinų darbų vertes. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad krizė vis dar buvo aktuali, Portugalijos valdžios institucijos manė, kad valstybės kaip tarpininkės įsikišimas vis dar buvo pateisinamas.

| (66) | Tuo metu atliekant paskaičiavimų modeliavimus buvo atsižvelgta į visą kainą, kurią turėtų sumokėti įmonės, ir į įvertintą naudą. Portugalijos valdžios institucijos pateikė skaičiavimus, atliktus atsižvelgiant į kainas ir išlaidas už 2003 m., kurie, pasak jų, įrodo pajamų ir su naujos įvestos teisinės tvarkos, kuria nustatomi paslaugų finansavimui skirti mokesčiai, veikimu susijusių sąnaudų pusiausvyrą. |
| --- | --- |

(66)

Tuo metu atliekant paskaičiavimų modeliavimus buvo atsižvelgta į visą kainą, kurią turėtų sumokėti įmonės, ir į įvertintą naudą. Portugalijos valdžios institucijos pateikė skaičiavimus, atliktus atsižvelgiant į kainas ir išlaidas už 2003 m., kurie, pasak jų, įrodo pajamų ir su naujos įvestos teisinės tvarkos, kuria nustatomi paslaugų finansavimui skirti mokesčiai, veikimu susijusių sąnaudų pusiausvyrą.

| (67) | Portugalijos institucijos taip pat pažymėjo, kad paukštienos šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugos buvo finansuojamos ne iš mokesčių, gautų iš skerdyklų ir skerdienos, skerdienos pusių ir kitų neiškaulinėtų galvijų ar kiaulių dalių. Jos nurodė, kad įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 2 straipsnio 1 punktas turėtų būtų aiškinamas atsižvelgiant į ten pateiktas 1 priedo nuostatas, todėl nustatyta, kad mėsos šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugų finansavimas buvo atliktas trijų kategorijų ūkinės veiklos vykdytojų: galvijų, kiaulių, avių/ožkų, paukščių ir kitų gyvulių skerdyklų, skerdienos, skerdienos pusių ir kitų neiškaulinėtų galvijų ir kiaulių dalių importuotojų, taip pat Bendrijos ūkinės veiklos vykdytojų, susijusių su šiais produktais. Tad 1 priede pateiktame stulpelyje išvardytos sumos, kurias turėjo mokėti paukščių skerdyklos, kurios neskatino paukščių skerdimo metu susidariusių šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo, atsižvelgiant į tai, kad iš didžiosios dalies importuotų paukščių skerdienos šalutinių produktų nesusidaro. |
| --- | --- |

(67)

Portugalijos institucijos taip pat pažymėjo, kad paukštienos šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugos buvo finansuojamos ne iš mokesčių, gautų iš skerdyklų ir skerdienos, skerdienos pusių ir kitų neiškaulinėtų galvijų ar kiaulių dalių. Jos nurodė, kad įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 2 straipsnio 1 punktas turėtų būtų aiškinamas atsižvelgiant į ten pateiktas 1 priedo nuostatas, todėl nustatyta, kad mėsos šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugų finansavimas buvo atliktas trijų kategorijų ūkinės veiklos vykdytojų: galvijų, kiaulių, avių/ožkų, paukščių ir kitų gyvulių skerdyklų, skerdienos, skerdienos pusių ir kitų neiškaulinėtų galvijų ir kiaulių dalių importuotojų, taip pat Bendrijos ūkinės veiklos vykdytojų, susijusių su šiais produktais. Tad 1 priede pateiktame stulpelyje išvardytos sumos, kurias turėjo mokėti paukščių skerdyklos, kurios neskatino paukščių skerdimo metu susidariusių šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo, atsižvelgiant į tai, kad iš didžiosios dalies importuotų paukščių skerdienos šalutinių produktų nesusidaro.

| (68) | Portugalijos valdžios institucijos taip pat pareiškė, kad skirtumas tarp dviejų įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 2 priede nustatytų mokesčių grindžiamas sąnaudomis, susijusiomis su išpjaustymo įmonėse susidarančiais šalutiniais produktais. |
| --- | --- |

(68)

Portugalijos valdžios institucijos taip pat pareiškė, kad skirtumas tarp dviejų įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 2 priede nustatytų mokesčių grindžiamas sąnaudomis, susijusiomis su išpjaustymo įmonėse susidarančiais šalutiniais produktais.

| (69) | Portugalijos valdžios institucijos pareiškė, kad pagal įstatyminius potvarkius Nr. 197/2002 ir Nr. 244/2003 nėra numatyta jokių mokesčių augintojams, nors surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo sąnaudos faktiškai pasiskirsto per visą mėsos sektorių. Šiuo atžvilgiu Portugalijos valdžios institucijos pateikė dvi paslaugų teikimo sąskaitas faktūras, pažymėtas 2002 m. spalio 22 d. ir 2003 m. spalio 28 d., kurios, jų manymu, parodo, kad surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo sąnaudas skerdyklos perkėlė augintojams. |
| --- | --- |

(69)

Portugalijos valdžios institucijos pareiškė, kad pagal įstatyminius potvarkius Nr. 197/2002 ir Nr. 244/2003 nėra numatyta jokių mokesčių augintojams, nors surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo sąnaudos faktiškai pasiskirsto per visą mėsos sektorių. Šiuo atžvilgiu Portugalijos valdžios institucijos pateikė dvi paslaugų teikimo sąskaitas faktūras, pažymėtas 2002 m. spalio 22 d. ir 2003 m. spalio 28 d., kurios, jų manymu, parodo, kad surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo sąnaudas skerdyklos perkėlė augintojams.

| (70) | Galiausiai, Portugalijos valdžios institucijos tikina, kad šias paslaugas teikiančios įmonės negavo jokių išteklių, kuriuos būtų galėjusi panaudoti konkurencinei veiklai, nes šios įmonės išimtinai vykdė gyvūninių šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugas. |
| --- | --- |

(70)

Galiausiai, Portugalijos valdžios institucijos tikina, kad šias paslaugas teikiančios įmonės negavo jokių išteklių, kuriuos būtų galėjusi panaudoti konkurencinei veiklai, nes šios įmonės išimtinai vykdė gyvūninių šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugas.

| (71) | Portugalija taip pat nurodo faktą, kad įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 įvestas pereinamasis laikotarpis baigė galioti 2005 m. lapkričio mėn., o nuo to laiko įmonės, kurių veiklą vykdant susidaro šalutiniai produktai, visiškai prisiėmė atsakomybę, kurią laikinai buvo prisiėmusi valstybė. Nuo 2005 m. lapkričio mėn. ūkinės veiklos vykdytojų patirtos išlaidos buvo padengtos naudojant atliekas, perdirbtas į biodegalus, ir eksportuojant jų miltus. |
| --- | --- |

(71)

Portugalija taip pat nurodo faktą, kad įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 įvestas pereinamasis laikotarpis baigė galioti 2005 m. lapkričio mėn., o nuo to laiko įmonės, kurių veiklą vykdant susidaro šalutiniai produktai, visiškai prisiėmė atsakomybę, kurią laikinai buvo prisiėmusi valstybė. Nuo 2005 m. lapkričio mėn. ūkinės veiklos vykdytojų patirtos išlaidos buvo padengtos naudojant atliekas, perdirbtas į biodegalus, ir eksportuojant jų miltus.

| (72) | Galiausiai, Portugalijos valdžios institucijos mano, kad jos patenkino galiojančių gairių sąlygas, atsižvelgiant į tai, kad ūkinės veiklos vykdytojai, kurių veiklą vykdant susidaro šalutiniai produktai, įvedus mokestį palaipsniui ėmė mokėti už darbus, susijusius su šalutinių produktų naikinimu. |
| --- | --- |

(72)

Galiausiai, Portugalijos valdžios institucijos mano, kad jos patenkino galiojančių gairių sąlygas, atsižvelgiant į tai, kad ūkinės veiklos vykdytojai, kurių veiklą vykdant susidaro šalutiniai produktai, įvedus mokestį palaipsniui ėmė mokėti už darbus, susijusius su šalutinių produktų naikinimu.

IV.   TREČIŲJŲ SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (73) | ETSA savo pastabas pateikė 2009 m. birželio 15 d. rašte. Grupę ETSA sudaro bendrovės ITS (pt. Indústria Transformadora de Subprodutos Animais, SA) ir SEBOL (pt. Comércio e Indústria de Sebo, SA). Jos Portugalijoje teikia 1, 2 ir 3 kategorijai priklausančių gyvūninių šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo bei naikinimo paslaugas ir priklauso įmonių grupei, kurias valstybė nagrinėjamu laikotarpiu samdė teikti nurodytas paslaugas. Todėl grupė ETSA yra laikoma valstybės mokėjimų adresate, procedūra C 3/09 jai gali būti aktuali. |
| --- | --- |

(73)

ETSA savo pastabas pateikė 2009 m. birželio 15 d. rašte. Grupę ETSA sudaro bendrovės ITS (pt. Indústria Transformadora de Subprodutos Animais, SA) ir SEBOL (pt. Comércio e Indústria de Sebo, SA). Jos Portugalijoje teikia 1, 2 ir 3 kategorijai priklausančių gyvūninių šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo bei naikinimo paslaugas ir priklauso įmonių grupei, kurias valstybė nagrinėjamu laikotarpiu samdė teikti nurodytas paslaugas. Todėl grupė ETSA yra laikoma valstybės mokėjimų adresate, procedūra C 3/09 jai gali būti aktuali.

| (74) | Iš pradžių ETSA primena USE krizės kontekstą, kai Portugalija, kovai su liga ir siekdama sumažinti infekcijos pavojų, kad apsaugotų visuomenės ir aplinkos sveikatą, buvo priversta imtis prevencinių priemonių (tarp kurių – 1, 2 ir 3 kategorijai priklausančių gyvūninių šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugos). Šios priemonės priimtos iš esmės remiantis Bendrijos teisės aktais. |
| --- | --- |

(74)

Iš pradžių ETSA primena USE krizės kontekstą, kai Portugalija, kovai su liga ir siekdama sumažinti infekcijos pavojų, kad apsaugotų visuomenės ir aplinkos sveikatą, buvo priversta imtis prevencinių priemonių (tarp kurių – 1, 2 ir 3 kategorijai priklausančių gyvūninių šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugos). Šios priemonės priimtos iš esmės remiantis Bendrijos teisės aktais.

| (75) | 1998–2005 m. laikotarpiu INGA atliekų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugų tiekimą bendrovėms tiesiogiai patikėjo ITS ir SEBOL. ETSA nurodo, kad visos įmonės, tenkinusios reikalingas sąlygas teikti paslaugas, buvo pasirinktos vienodomis sąlygomis. Iki 2002 m. spalio 10 d. INGA buvo įgaliota kreiptis į patvirtintas šias paslaugas teikiančias įmones, ji dengė susijusias išlaidas, kaip numatyta pagal įstatyminio potvarkio Nr. 393-B/98 6 straipsnį. Kompensacijos apskaičiavimo dydžiai buvo nustatyti bendru nutarimu Nr. 96/99, o kaina nustatyta priklausomai nuo pirminės žaliavos svorio. Ją buvo galima peržiūrėti, jei keistųsi paslaugos teikimo sąlygos. Apskaičiuojant įmonėms SEBOL ir ITS mokėtą kainą, atsižvelgta į apytiksles paslaugos teikimo sąnaudas, pirmiausia į atliekų, kurias reikia surinkti ir sutvarkyti, svorį ir tūrį, taip pat skerdenų surinkimo sistemos įgyvendinimą ir valdymą ūkyje, pagal kurią, be kitų dalykų, buvo numatytas greitas jų paėmimas po to, kai pranešta apie nugaišusį gyvulį. |
| --- | --- |

(75)

1998–2005 m. laikotarpiu INGA atliekų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugų tiekimą bendrovėms tiesiogiai patikėjo ITS ir SEBOL. ETSA nurodo, kad visos įmonės, tenkinusios reikalingas sąlygas teikti paslaugas, buvo pasirinktos vienodomis sąlygomis. Iki 2002 m. spalio 10 d. INGA buvo įgaliota kreiptis į patvirtintas šias paslaugas teikiančias įmones, ji dengė susijusias išlaidas, kaip numatyta pagal įstatyminio potvarkio Nr. 393-B/98 6 straipsnį. Kompensacijos apskaičiavimo dydžiai buvo nustatyti bendru nutarimu Nr. 96/99, o kaina nustatyta priklausomai nuo pirminės žaliavos svorio. Ją buvo galima peržiūrėti, jei keistųsi paslaugos teikimo sąlygos. Apskaičiuojant įmonėms SEBOL ir ITS mokėtą kainą, atsižvelgta į apytiksles paslaugos teikimo sąnaudas, pirmiausia į atliekų, kurias reikia surinkti ir sutvarkyti, svorį ir tūrį, taip pat skerdenų surinkimo sistemos įgyvendinimą ir valdymą ūkyje, pagal kurią, be kitų dalykų, buvo numatytas greitas jų paėmimas po to, kai pranešta apie nugaišusį gyvulį.

| (76) | ETSA pabrėžia, kad nors paslaugos priskyrimas nebuvo atliktas skelbiant viešuosius pirkimus, į kompensacijos sumą įėjo atitinkamos sąnaudos, atsižvelgiant į kombinuotąsias pajamas, ir joms buvo sudaryta labai nedidelė galimybė gauti pasvertą ir teisėtą naudą. ETSA nurodo, kad jai vis dėlto atrodė, kad atlygio dydis atitiko veiksmingumo kriterijų, nes INGA mokėta suma siekė kainos už tokias pat paslaugas Europos vidurkį, o iki 2005 m. mokėtos kainos, ETSA manymu, realiai buvo žemesnės už kainas, mokėtas vėliau pagal paslaugų teikimo sutartis, sudarytas įvykdžius viešuosius pirkimus, skirtus sudaryti paprastesnes atlygio sąlygas atsižvelgiant į rinkos sąlygas, už tokias pačias paslaugas. |
| --- | --- |

(76)

ETSA pabrėžia, kad nors paslaugos priskyrimas nebuvo atliktas skelbiant viešuosius pirkimus, į kompensacijos sumą įėjo atitinkamos sąnaudos, atsižvelgiant į kombinuotąsias pajamas, ir joms buvo sudaryta labai nedidelė galimybė gauti pasvertą ir teisėtą naudą. ETSA nurodo, kad jai vis dėlto atrodė, kad atlygio dydis atitiko veiksmingumo kriterijų, nes INGA mokėta suma siekė kainos už tokias pat paslaugas Europos vidurkį, o iki 2005 m. mokėtos kainos, ETSA manymu, realiai buvo žemesnės už kainas, mokėtas vėliau pagal paslaugų teikimo sutartis, sudarytas įvykdžius viešuosius pirkimus, skirtus sudaryti paprastesnes atlygio sąlygas atsižvelgiant į rinkos sąlygas, už tokias pačias paslaugas.

| (77) | Nuo 2005 m. paslaugų teikimo sutartys buvo pasirašomos surengus tarptautinius viešuosius pirkimus. Buvo paskelbti trys kvietimai teikti paraiškas: galvijams/arkliams visos šalies mastu, avims/ožkoms (pietuose) ir avims ožkoms (šiaurėje). ITS pateikė paraišką drauge su vienu laimėjusiu konsorciumu, su kuriuo buvo pasirašyta sutartis. Buvo pasirašytos trys paslaugų teikimo sutartys pagal tris pirmiau nurodytus kvietimus. ETSA nurodo, kad tarp iškeltų sąlygų buvo atliekų surinkimas, vežimas, perdirbimas ir naikinimas, su šiais darbais susijusio registro vedimas ir nuolatinių bei atnaujinamų archyvų tvarkymas. IFAP (pt. Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas) kontroliuoja, kad šių sąlygų būtų laikomasi. |
| --- | --- |

(77)

Nuo 2005 m. paslaugų teikimo sutartys buvo pasirašomos surengus tarptautinius viešuosius pirkimus. Buvo paskelbti trys kvietimai teikti paraiškas: galvijams/arkliams visos šalies mastu, avims/ožkoms (pietuose) ir avims ožkoms (šiaurėje). ITS pateikė paraišką drauge su vienu laimėjusiu konsorciumu, su kuriuo buvo pasirašyta sutartis. Buvo pasirašytos trys paslaugų teikimo sutartys pagal tris pirmiau nurodytus kvietimus. ETSA nurodo, kad tarp iškeltų sąlygų buvo atliekų surinkimas, vežimas, perdirbimas ir naikinimas, su šiais darbais susijusio registro vedimas ir nuolatinių bei atnaujinamų archyvų tvarkymas. IFAP (pt. Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas) kontroliuoja, kad šių sąlygų būtų laikomasi.

| (78) | ETSA pabrėžia, kad kainos objektyviai ir skaidriai iš anksto buvo nustatytos pasirašytose sutartyse, atsižvelgiant į atitinkamų gyvulių tonažą ir rūšį. ETSA tvirtina, kad šios kainos nustatytos pagal rinkos sąlygas, jos garantavo tinkamai padengsiančios sąnaudas, atsiradusias laikantis viešosios paslaugos teikimo sąlygų, numatytų paslaugų teikimo sutartyse ir su ja susijusiuose teisės aktuose. |
| --- | --- |

(78)

ETSA pabrėžia, kad kainos objektyviai ir skaidriai iš anksto buvo nustatytos pasirašytose sutartyse, atsižvelgiant į atitinkamų gyvulių tonažą ir rūšį. ETSA tvirtina, kad šios kainos nustatytos pagal rinkos sąlygas, jos garantavo tinkamai padengsiančios sąnaudas, atsiradusias laikantis viešosios paslaugos teikimo sąlygų, numatytų paslaugų teikimo sutartyse ir su ja susijusiuose teisės aktuose.

| (79) | Remdamasi šiais duomenimis ETSA daro išvadą, kad ji negavo jokios neteisėtos pagalbos, bet visos lėšos buvo tiesiog teisėtas atlygis už suteiktą viešąją paslaugą. |
| --- | --- |

(79)

Remdamasi šiais duomenimis ETSA daro išvadą, kad ji negavo jokios neteisėtos pagalbos, bet visos lėšos buvo tiesiog teisėtas atlygis už suteiktą viešąją paslaugą.

V.   PAGALBOS ĮVERTINIMAS

1.   PAGALBA PAGAL SESV 107 STRAIPSNIO 1 DALĮ

| (80) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, išskyrus šioje sutartyje nustatyta kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(80)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, išskyrus šioje sutartyje nustatyta kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (81) | Kiaulienos sektoriui SESV 107–109 straipsniai pradėti taikyti pagal 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2759/75 dėl bendro kiaulienos rinkos organizavimo (20), kurį paskutinį kartą iš dalies pakeitė Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1913/2005 (21), 21 straipsnį. Galvijienos sektoriui jie pradėti taikyti pagal 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento Nr. 1254/1999 dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (22), kurį paskutinį kartą iš dalies pakeitė Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1152/2007 (23), 40 straipsnį. Prieš priimant šį reglamentą, jie šiam sektoriui taikyti pagal Tarybos reglamento (EEB) Nr. 805/68 (24) 24 straipsnį. Avienos ir ožkienos sektoriui jie pradėti taikyti pagal 1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos reglamento Nr. 2467/98 dėl bendro šių produktų rinkos organizavimo (25), kurį paskutinį kartą iš dalies pakeitė Reglamentas (EB) Nr. 1913/2005, 22 straipsnį. Avienos ir ožkienos sektoriui jie pradėti taikyti pagal 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamento Nr. 2777/75 dėl bendro šių produktų rinkos organizavimo (26), kurį paskutinį kartą iš dalies pakeitė Tarybos reglamentas (EB) Nr. 679/2006 (27), 19 straipsnį. 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1234/2007, nustatančiu bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (vadinamuoju bendru BRO reglamentu) (28) buvo panaikinti šie skirtingi reglamentai, o jo 180 straipsnyje numatyta, kad su valstybės pagalba susijusios taisyklės galioja pirmiau nurodytiems produktams. |
| --- | --- |

(81)

Kiaulienos sektoriui SESV 107–109 straipsniai pradėti taikyti pagal 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2759/75 dėl bendro kiaulienos rinkos organizavimo (20), kurį paskutinį kartą iš dalies pakeitė Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1913/2005 (21), 21 straipsnį. Galvijienos sektoriui jie pradėti taikyti pagal 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento Nr. 1254/1999 dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (22), kurį paskutinį kartą iš dalies pakeitė Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1152/2007 (23), 40 straipsnį. Prieš priimant šį reglamentą, jie šiam sektoriui taikyti pagal Tarybos reglamento (EEB) Nr. 805/68 (24) 24 straipsnį. Avienos ir ožkienos sektoriui jie pradėti taikyti pagal 1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos reglamento Nr. 2467/98 dėl bendro šių produktų rinkos organizavimo (25), kurį paskutinį kartą iš dalies pakeitė Reglamentas (EB) Nr. 1913/2005, 22 straipsnį. Avienos ir ožkienos sektoriui jie pradėti taikyti pagal 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamento Nr. 2777/75 dėl bendro šių produktų rinkos organizavimo (26), kurį paskutinį kartą iš dalies pakeitė Tarybos reglamentas (EB) Nr. 679/2006 (27), 19 straipsnį. 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1234/2007, nustatančiu bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (vadinamuoju bendru BRO reglamentu) (28) buvo panaikinti šie skirtingi reglamentai, o jo 180 straipsnyje numatyta, kad su valstybės pagalba susijusios taisyklės galioja pirmiau nurodytiems produktams.

| (82) | Pats pagalbos ir jos finansavimo pobūdis turi būti nustatytas visos skerdyklų atliekų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugų sistemos lygiu. Komisija išskyrė tokias galimų Portugalijoje įvestos sistemos dalyvių kategorijas:






  — | įmonės, teikiančios aptariamų medžiagų surinkimo, vežimo ir naikinimo paslaugas, |
| --- | --- | --- |

(82)

Pats pagalbos ir jos finansavimo pobūdis turi būti nustatytas visos skerdyklų atliekų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugų sistemos lygiu. Komisija išskyrė tokias galimų Portugalijoje įvestos sistemos dalyvių kategorijas:

—

įmonės, teikiančios aptariamų medžiagų surinkimo, vežimo ir naikinimo paslaugas,

| — | skerdyklos ir išpjaustymo įmonės, neiškaulinėtos galvijienos, kiaulienos ir paukštienos importuotojai, Bendrijoje veikiantys ūkinės veiklos vykdytojai, t. y. su neiškaulinėta galvijiena ir kiauliena dirbantys ūkinės veiklos vykdytojai/jos gavėjai, |
| --- | --- |

—

skerdyklos ir išpjaustymo įmonės, neiškaulinėtos galvijienos, kiaulienos ir paukštienos importuotojai, Bendrijoje veikiantys ūkinės veiklos vykdytojai, t. y. su neiškaulinėta galvijiena ir kiauliena dirbantys ūkinės veiklos vykdytojai/jos gavėjai,

| — | augintojai. |
| --- | --- |

—

augintojai.

| (83) | Dėl galimos pagalbos raidos laiko atžvilgiu Komisija, atsižvelgdama į skirtingų Bendrijos teikės aktų, tinkamų galimų pagalbos priemonių analizei, taikymą, savo sprendime dėl procedūros pradėjimo išskyrė keturis laikotarpius: Komisija atsižvelgė į laikotarpį, ėjusį nuo 1998 m. iki 1999 gruodžio 31 d., prieš įsigaliojant gairėms dėl valstybės pagalbos, susijusios su žemės ūkiu, su kuriomis prasidėjo laikotarpis nuo 2000 m. sausio 1 d. iki 2002 m. gruodžio 31 d. Po šios dienos įsigaliojo gairės dėl valstybės pagalbos, susijusios su skerdyklos atliekomis ir rastais negyvais gyvuliais, taip pat su išlaidomis užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos (USE) tyrimams – tai 2003 m. sausio 1 d.–2006 m. gruodžio 31 d. Laikotarpis. Po jo įsigaliojo naujos 2007–2013 m. (29) žemės ūkio gairės – tai laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki dabar. |
| --- | --- |

(83)

Dėl galimos pagalbos raidos laiko atžvilgiu Komisija, atsižvelgdama į skirtingų Bendrijos teikės aktų, tinkamų galimų pagalbos priemonių analizei, taikymą, savo sprendime dėl procedūros pradėjimo išskyrė keturis laikotarpius: Komisija atsižvelgė į laikotarpį, ėjusį nuo 1998 m. iki 1999 gruodžio 31 d., prieš įsigaliojant gairėms dėl valstybės pagalbos, susijusios su žemės ūkiu, su kuriomis prasidėjo laikotarpis nuo 2000 m. sausio 1 d. iki 2002 m. gruodžio 31 d. Po šios dienos įsigaliojo gairės dėl valstybės pagalbos, susijusios su skerdyklos atliekomis ir rastais negyvais gyvuliais, taip pat su išlaidomis užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos (USE) tyrimams – tai 2003 m. sausio 1 d.–2006 m. gruodžio 31 d. Laikotarpis. Po jo įsigaliojo naujos 2007–2013 m. (29) žemės ūkio gairės – tai laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki dabar.

| (84) | Atsižvelgdama į Portugalijos valdžios institucijų pateiktą naują informaciją, pirmiausia dėl pirmiau nurodyto įstatyminio potvarkio Nr. 244/2003 ir dėl skirtingų galimos pagalbos finansavimo būdų, Komisija vėliau šiek tiek pakeis skirtingų laikotarpių skirtis ir vertindama kiekvieną galimų sistemos dalyvių grupę išskirs tokius laikotarpius:






  — | 1998 m. gruodžio 9 d.–2002 m. spalio 9 d. laikotarpį, kuriuo galiojo įstatyminis potvarkis Nr. 393-B/98, |
| --- | --- | --- |

(84)

Atsižvelgdama į Portugalijos valdžios institucijų pateiktą naują informaciją, pirmiausia dėl pirmiau nurodyto įstatyminio potvarkio Nr. 244/2003 ir dėl skirtingų galimos pagalbos finansavimo būdų, Komisija vėliau šiek tiek pakeis skirtingų laikotarpių skirtis ir vertindama kiekvieną galimų sistemos dalyvių grupę išskirs tokius laikotarpius:

—

1998 m. gruodžio 9 d.–2002 m. spalio 9 d. laikotarpį, kuriuo galiojo įstatyminis potvarkis Nr. 393-B/98,

| — | 2002 m. spalio 10 d.–2003 m. spalio 21 d. laikotarpis, kuriuo galiojo įstatyminis potvarkis Nr. 197/2002, išskyrus 2 priedą, kurio taikymas buvo pratęstas pagal pereinamojo laikotarpio nuostatas, numatytas pagal įstatyminį potvarkį Nr. 244/2003, |
| --- | --- |

—

2002 m. spalio 10 d.–2003 m. spalio 21 d. laikotarpis, kuriuo galiojo įstatyminis potvarkis Nr. 197/2002, išskyrus 2 priedą, kurio taikymas buvo pratęstas pagal pereinamojo laikotarpio nuostatas, numatytas pagal įstatyminį potvarkį Nr. 244/2003,

| — | 2003 m. spalio 22 d.–2005 m. lapkričio mėn. laikotarpis, kuriuo galiojo įstatyminiame potvarkyje Nr. 244/2003 numatytos pereinamojo laikotarpio nuostatos. |
| --- | --- |

—

2003 m. spalio 22 d.–2005 m. lapkričio mėn. laikotarpis, kuriuo galiojo įstatyminiame potvarkyje Nr. 244/2003 numatytos pereinamojo laikotarpio nuostatos.

1.1.   PASIRINKTINIO PALAIKYMO BUVIMAS

| (85) | Pagal Teisingumo Teismo praktiką pagalba laikomos bet kokios formos priemonės, kurios gali tiesiogiai ar netiesiogiai palaikyti įmones arba kurios turi būti laikomos ekonomine nauda, kurios pagalbą gavusi įmonė nebūtų turėjusi normaliomis rinkos sąlygomis (30). Be to, pagalba laikomos intervencinės priemonės, kuriomis įvairiais būdais sumažinamos išlaidos, paprastai įtraukiamos į įmonių biudžetą, ir nors nebūdamos subsidija siaurąja šios sąvokos prasme, yra tokio pat pobūdžio ir turi tokį pat poveikį (31). |
| --- | --- |

(85)

Pagal Teisingumo Teismo praktiką pagalba laikomos bet kokios formos priemonės, kurios gali tiesiogiai ar netiesiogiai palaikyti įmones arba kurios turi būti laikomos ekonomine nauda, kurios pagalbą gavusi įmonė nebūtų turėjusi normaliomis rinkos sąlygomis (30). Be to, pagalba laikomos intervencinės priemonės, kuriomis įvairiais būdais sumažinamos išlaidos, paprastai įtraukiamos į įmonių biudžetą, ir nors nebūdamos subsidija siaurąja šios sąvokos prasme, yra tokio pat pobūdžio ir turi tokį pat poveikį (31).

1.1.1.   
  Pasirinktinis paslaugas teikiančių įmonių palaikymas

| (86) | Komisija konstatuoja, kad aptariamų medžiagų surinkimas, vežimas, perdirbimas ir naikinimas yra ekonominė veikla, nes paslaugos teikiamos už užmokestį, o Bendrijos rinkoje jas gali atlikti daugybė ekonominės veiklos vykdytojų. Šias išvadas pirmiausia patvirtina ETSA suteikta informacija, pateikta šio sprendimo 73 ir tolesnėse konstatuojamose dalyse. |
| --- | --- |

(86)

Komisija konstatuoja, kad aptariamų medžiagų surinkimas, vežimas, perdirbimas ir naikinimas yra ekonominė veikla, nes paslaugos teikiamos už užmokestį, o Bendrijos rinkoje jas gali atlikti daugybė ekonominės veiklos vykdytojų. Šias išvadas pirmiausia patvirtina ETSA suteikta informacija, pateikta šio sprendimo 73 ir tolesnėse konstatuojamose dalyse.

| (87) | Dėl šios ekonominės veiklos Portugalijos valdžios institucijos teigia, kad nagrinėjamos paslaugas teikiančios įmonės atliko bendro intereso viešosios paslaugos misiją, kurią pateisino visuomenės sveikatos ir aplinkos apsaugos motyvai. Portugalija šiuo atžvilgiu pabrėžė savo specifinę padėtį USE krizės akivaizdoje, todėl Portugalija pabrėžia, kad visos priemonės, kurių buvo imtasi, buvo skirtos spręsti neatidėliotiną situaciją, keliančią pavojų visuomenės sveikatai. Dėl šios priežasties Portugalijos valdžia ketino leisti nedelsiant taikyti priemones tol, kol ūkinės veiklos vykdytojai patys galės savarankiškai atlikti šias užduotis, drauge išliekant valstybės kontrolei (žr. šio sprendimo 21–59 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(87)

Dėl šios ekonominės veiklos Portugalijos valdžios institucijos teigia, kad nagrinėjamos paslaugas teikiančios įmonės atliko bendro intereso viešosios paslaugos misiją, kurią pateisino visuomenės sveikatos ir aplinkos apsaugos motyvai. Portugalija šiuo atžvilgiu pabrėžė savo specifinę padėtį USE krizės akivaizdoje, todėl Portugalija pabrėžia, kad visos priemonės, kurių buvo imtasi, buvo skirtos spręsti neatidėliotiną situaciją, keliančią pavojų visuomenės sveikatai. Dėl šios priežasties Portugalijos valdžia ketino leisti nedelsiant taikyti priemones tol, kol ūkinės veiklos vykdytojai patys galės savarankiškai atlikti šias užduotis, drauge išliekant valstybės kontrolei (žr. šio sprendimo 21–59 konstatuojamąsias dalis).

| (88) | Pateikdamas savo pastabas konsorciumas ETSA daro išvadą, kad jis negavo jokios neteisėtos pagalbos, bet visos lėšos buvo tiesiog teisėtas atlygis už suteiktą viešąją paslaugą (žr. šio sprendimo 79 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(88)

Pateikdamas savo pastabas konsorciumas ETSA daro išvadą, kad jis negavo jokios neteisėtos pagalbos, bet visos lėšos buvo tiesiog teisėtas atlygis už suteiktą viešąją paslaugą (žr. šio sprendimo 79 konstatuojamąją dalį).

| (89) | Iš Teisingumo Teismo sprendimo byloje Altmark
   (32) seka, kad valstybinėms dotacijoms, skirtoms sudaryti sąlygas vykdyti viešąsias paslaugas, nėra taikomas SESV 107 straipsnis, jei tokios dotacijos vertintinos kaip kompensacija už įmonių suteiktas paslaugas, kad būtų įvykdytas viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimas. Vis dėlto Teismas nurodo, kad turi būti tenkinamos šios sąlygos:






  — | pirma, įmonė pagalbos gavėja turi iš tiesų vykdyti viešosios paslaugos įsipareigojimus, o įsipareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti, |
| --- | --- | --- |

(89)

Iš Teisingumo Teismo sprendimo byloje Altmark
   (32) seka, kad valstybinėms dotacijoms, skirtoms sudaryti sąlygas vykdyti viešąsias paslaugas, nėra taikomas SESV 107 straipsnis, jei tokios dotacijos vertintinos kaip kompensacija už įmonių suteiktas paslaugas, kad būtų įvykdytas viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimas. Vis dėlto Teismas nurodo, kad turi būti tenkinamos šios sąlygos:

—

pirma, įmonė pagalbos gavėja turi iš tiesų vykdyti viešosios paslaugos įsipareigojimus, o įsipareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti,

| — | antra, kriterijai, kurių pagrindu apskaičiuojama kompensacija, turi būti iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatyti, |
| --- | --- |

—

antra, kriterijai, kurių pagrindu apskaičiuojama kompensacija, turi būti iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatyti,

| — | trečia, kompensacija negali viršyti sumos, kurios reikia padengti visas ar dalį sąnaudų, susidariusių viešosios paslaugos įsipareigojimų vykdymu, atsižvelgiant į gautas pajamas ir pagrįstą pelną, |
| --- | --- |

—

trečia, kompensacija negali viršyti sumos, kurios reikia padengti visas ar dalį sąnaudų, susidariusių viešosios paslaugos įsipareigojimų vykdymu, atsižvelgiant į gautas pajamas ir pagrįstą pelną,

| — | ketvirta, kai įmonė, vykdanti su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, nėra atrenkama viešųjų pirkimų konkurso tvarka, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatomas remiantis tipiškos, gerai veikiančios ir tinkamas priemones, atitinkančias privalomus viešosios paslaugos reikalavimus, turinčios įmonės sąnaudų, kurios būtų susidariusios vykdant šiuos įsipareigojimus, analize, atsižvelgiant į atitinkamas pajamas ir pagrįstą pelną vykdant įsipareigojimus. |
| --- | --- |

—

ketvirta, kai įmonė, vykdanti su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, nėra atrenkama viešųjų pirkimų konkurso tvarka, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatomas remiantis tipiškos, gerai veikiančios ir tinkamas priemones, atitinkančias privalomus viešosios paslaugos reikalavimus, turinčios įmonės sąnaudų, kurios būtų susidariusios vykdant šiuos įsipareigojimus, analize, atsižvelgiant į atitinkamas pajamas ir pagrįstą pelną vykdant įsipareigojimus.

| (90) | Teisingumo Teismo praktikos Altmark byloje taikymas šiam konkrečiam atvejui Komisiją skatina atsižvelgti į šiuos dalykus: |
| --- | --- |

(90)

Teisingumo Teismo praktikos Altmark byloje taikymas šiam konkrečiam atvejui Komisiją skatina atsižvelgti į šiuos dalykus:

a)   Tikra bendros ekonominės svarbos paslauga pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį

| (91) | Visų pirma, reikėtų išnagrinėti, ar šiuo konkrečiu atveju susiduriama su tikra bendros ekonominės svarbos paslauga pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(91)

Visų pirma, reikėtų išnagrinėti, ar šiuo konkrečiu atveju susiduriama su tikra bendros ekonominės svarbos paslauga pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį.

| (92) | Iš Teisingumo Teismo seka, kad neskaitant sektorių, kurių atžvilgiu šiam klausimui taikomos atitinkamos Bendrijos lygio taisyklės, valstybės narės turi plačią veiksmų laisvę dėl paslaugų, kurios gali būti pripažintos kaip esančios bendros ekonominės svarbos. Todėl Komisija turi prižiūrėti, kad apibrėžiant bendros ekonominės svarbos paslaugas šia veiksmų laisve būtų naudojamasi nedarant akivaizdžių klaidų. |
| --- | --- |

(92)

Iš Teisingumo Teismo seka, kad neskaitant sektorių, kurių atžvilgiu šiam klausimui taikomos atitinkamos Bendrijos lygio taisyklės, valstybės narės turi plačią veiksmų laisvę dėl paslaugų, kurios gali būti pripažintos kaip esančios bendros ekonominės svarbos. Todėl Komisija turi prižiūrėti, kad apibrėžiant bendros ekonominės svarbos paslaugas šia veiksmų laisve būtų naudojamasi nedarant akivaizdžių klaidų.

| (93) | Nuo 1990 m. tarp žmonių ir tarp gyvūnų nustatyta įvairių užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (USE) formų. Nuo 1996 m. buvo sukaupta duomenų, įrodančių USE (galvijų spongiforminės encefalopatijos) sukėlėjo ir naujos rūšies Kreutzfeldo-Jakobo ligos panašumą. 1990 m. Bendrija priėmė įvairias priemones, skirtas nuo USE apsaugoti žmonių ir gyvulių sveikatą. Šios priemonės buvo grindžiamos direktyvų, susijusių su gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugos priemonėmis, apsauginėmis nuostatomis. Sprendimu 2000/766/EB valstybės narės įpareigotos, kad Direktyvoje 90/667/EEB (33) nurodytos gyvūninės atliekos būtų surenkamos, vežamos, perdirbamos, saugomos ar naikinamos pagal šios direktyvos, Komisijos direktyvos 97/735/EB (34) ir Tarybos sprendimo 1999/534/EB (35) nuostatas. Šiuo atžvilgiu Reglamentu (EB) Nr. 1774/2002 nustatytos sveikatos taisyklės gyvūniniams šalutiniams produktams, neskirtiems vartoti žmonėms, ir valstybėms narėms numatyta prievolė stebėti, kad būtų imtasi atitinkamų priemonių ir kad būtų sukurta pakankama gyvūninių šalutinių produktų surinkimo, vežimo ir naikinimo infrastruktūra. |
| --- | --- |

(93)

Nuo 1990 m. tarp žmonių ir tarp gyvūnų nustatyta įvairių užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (USE) formų. Nuo 1996 m. buvo sukaupta duomenų, įrodančių USE (galvijų spongiforminės encefalopatijos) sukėlėjo ir naujos rūšies Kreutzfeldo-Jakobo ligos panašumą. 1990 m. Bendrija priėmė įvairias priemones, skirtas nuo USE apsaugoti žmonių ir gyvulių sveikatą. Šios priemonės buvo grindžiamos direktyvų, susijusių su gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugos priemonėmis, apsauginėmis nuostatomis. Sprendimu 2000/766/EB valstybės narės įpareigotos, kad Direktyvoje 90/667/EEB (33) nurodytos gyvūninės atliekos būtų surenkamos, vežamos, perdirbamos, saugomos ar naikinamos pagal šios direktyvos, Komisijos direktyvos 97/735/EB (34) ir Tarybos sprendimo 1999/534/EB (35) nuostatas. Šiuo atžvilgiu Reglamentu (EB) Nr. 1774/2002 nustatytos sveikatos taisyklės gyvūniniams šalutiniams produktams, neskirtiems vartoti žmonėms, ir valstybėms narėms numatyta prievolė stebėti, kad būtų imtasi atitinkamų priemonių ir kad būtų sukurta pakankama gyvūninių šalutinių produktų surinkimo, vežimo ir naikinimo infrastruktūra.

| (94) | Kadangi Teisingumo Teismas pripažino, kad tam tikrų atliekų tvarkymas gali būti bendros ekonominės svarbos paslauga (36), ir atsižvelgiant į specifinę pirmiau nurodytą USE krizės situaciją, Komisija neturi prieštaravimų dėl bendros ekonominės svarbos paslaugos pobūdžio, kurį Portugalijos valdžios institucijos teikia norėjusios šiai skerdienos ir kitų gyvūninių atliekų, netinkamų vartoti, surinkimui ir naikinimui, 1999–2005 m., per kuriuos Portugalijos Vyriausybė visiškai (1999–2003 m.) ar iš dalies (2003–2005 m.) prisiėmė atsakomybę už šias operacijas. Šis sprendimas pagrįstas visuomenės sveikatos ir aplinkos apsaugos sumetimais, todėl jis atitinka bendros ekonominės svarbos sampratą pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(94)

Kadangi Teisingumo Teismas pripažino, kad tam tikrų atliekų tvarkymas gali būti bendros ekonominės svarbos paslauga (36), ir atsižvelgiant į specifinę pirmiau nurodytą USE krizės situaciją, Komisija neturi prieštaravimų dėl bendros ekonominės svarbos paslaugos pobūdžio, kurį Portugalijos valdžios institucijos teikia norėjusios šiai skerdienos ir kitų gyvūninių atliekų, netinkamų vartoti, surinkimui ir naikinimui, 1999–2005 m., per kuriuos Portugalijos Vyriausybė visiškai (1999–2003 m.) ar iš dalies (2003–2005 m.) prisiėmė atsakomybę už šias operacijas. Šis sprendimas pagrįstas visuomenės sveikatos ir aplinkos apsaugos sumetimais, todėl jis atitinka bendros ekonominės svarbos sampratą pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį.

b)   Viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimo vykdymas

| (95) | Pagal sprendimą Altmark byloje reikalingas įgaliojimas vieno ar daugiau oficialių aktų pavidalu, kuris pagal nacionalinę teisę turi privalomą teisinę galią. Dėl pirmosios sprendimo Altmark byloje sąlygos galima konstatuoti, kad vartojimui netinkamų gyvūninių atliekų surinkimas, vežimas, perdirbimas ir naikinimas Portugalijoje tapo privalomu pagal įstatyminius potvarkius Nr. 393 B/98 ir Nr. 244/93. Pagal įstatyminio potvarkio Nr. 393 B/98 6 straipsnį numatyta, kad INGA, atsakingas už vartojimui netinkamų gyvūninių šalutinių produktų surinkimą, perdirbimą ir naikinimą, atrenka šias paslaugas teikiančias įmones. Bendru nutarimu Nr. 95/99 iš anksto nustatyti dydžiai pagal kuriuos apskaičiuojamas atlygis už viešąją paslaugą bei kitus su paslaugos teikimu susijusius įsipareigojimus, pavyzdžiui, įmonės įsipareigojimas surinkti šalutinius produktus iš visos šalies teritorijos, laikantis teisės aktais nustatytų veterinarinių ir techninių normų. |
| --- | --- |

(95)

Pagal sprendimą Altmark byloje reikalingas įgaliojimas vieno ar daugiau oficialių aktų pavidalu, kuris pagal nacionalinę teisę turi privalomą teisinę galią. Dėl pirmosios sprendimo Altmark byloje sąlygos galima konstatuoti, kad vartojimui netinkamų gyvūninių atliekų surinkimas, vežimas, perdirbimas ir naikinimas Portugalijoje tapo privalomu pagal įstatyminius potvarkius Nr. 393 B/98 ir Nr. 244/93. Pagal įstatyminio potvarkio Nr. 393 B/98 6 straipsnį numatyta, kad INGA, atsakingas už vartojimui netinkamų gyvūninių šalutinių produktų surinkimą, perdirbimą ir naikinimą, atrenka šias paslaugas teikiančias įmones. Bendru nutarimu Nr. 95/99 iš anksto nustatyti dydžiai pagal kuriuos apskaičiuojamas atlygis už viešąją paslaugą bei kitus su paslaugos teikimu susijusius įsipareigojimus, pavyzdžiui, įmonės įsipareigojimas surinkti šalutinius produktus iš visos šalies teritorijos, laikantis teisės aktais nustatytų veterinarinių ir techninių normų.

| (96) | Portugalijos valdžios institucijos teigia, kad paslaugas teikiančių įmonių įsipareigojimai yra aiškiai apibrėžti paslaugų teikimo sutartyse. Kaip pavyzdį Komisijai jos pateikė 2003 m. paslaugų teikimo sutartį, sudarytą vadovaujantis įstatyminiu potvarkiu Nr. 393-B/98. |
| --- | --- |

(96)

Portugalijos valdžios institucijos teigia, kad paslaugas teikiančių įmonių įsipareigojimai yra aiškiai apibrėžti paslaugų teikimo sutartyse. Kaip pavyzdį Komisijai jos pateikė 2003 m. paslaugų teikimo sutartį, sudarytą vadovaujantis įstatyminiu potvarkiu Nr. 393-B/98.

| (97) | Komisija patvirtina, kad paslaugas teikiančios įmonės paslaugų teikimo sutartyje, kurią Komisijai perdavė Portugalijos valdžios institucijos, įmonės įsipareigojimai buvo aiškiai apibrėžti. Atsižvelgdama į įstatyminio potvarkio Nr. 393 B/98 bei bendro nutarimo nuostatas, taip pat į paslaugų teikimo sutartį, kuri buvo pateikta kaip pavyzdys, Komisija daro išvadą, kad pirmoji sąlyga, nustatyta pagal Teismo praktiką Altmark byloje, yra patenkinta. |
| --- | --- |

(97)

Komisija patvirtina, kad paslaugas teikiančios įmonės paslaugų teikimo sutartyje, kurią Komisijai perdavė Portugalijos valdžios institucijos, įmonės įsipareigojimai buvo aiškiai apibrėžti. Atsižvelgdama į įstatyminio potvarkio Nr. 393 B/98 bei bendro nutarimo nuostatas, taip pat į paslaugų teikimo sutartį, kuri buvo pateikta kaip pavyzdys, Komisija daro išvadą, kad pirmoji sąlyga, nustatyta pagal Teismo praktiką Altmark byloje, yra patenkinta.

c)   Iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatyti kriterijai

| (98) | Dėl antrosios sąlygos Komisija, vadovaudamasi turima informacija, mano, kad kriterijai, pagal kuriuos apskaičiuojama kompensacija, buvo iš anksto nustatyti objektyviai ir skaidriai. Tad Portugalijos valdžios institucijų pateiktuose bendruose nutarimuose nustatomas apskaičiavimo metodas ir reikalavimus atitinkančios išlaidos (šio sprendimo 26 konstatuojamoji dalis). Šie duomenys buvo reguliariai tikrinami atsižvelgiant į ankstesnius finansinius metus. Nuo 2005 m. vykdomos viešųjų pirkimų procedūros. Atsižvelgdama į savo turimus duomenis Komisija laikosi nuomonės, kad antroji sąlyga, nustatyta pagal Teismo praktiką Altmark byloje, yra patenkinta. |
| --- | --- |

(98)

Dėl antrosios sąlygos Komisija, vadovaudamasi turima informacija, mano, kad kriterijai, pagal kuriuos apskaičiuojama kompensacija, buvo iš anksto nustatyti objektyviai ir skaidriai. Tad Portugalijos valdžios institucijų pateiktuose bendruose nutarimuose nustatomas apskaičiavimo metodas ir reikalavimus atitinkančios išlaidos (šio sprendimo 26 konstatuojamoji dalis). Šie duomenys buvo reguliariai tikrinami atsižvelgiant į ankstesnius finansinius metus. Nuo 2005 m. vykdomos viešųjų pirkimų procedūros. Atsižvelgdama į savo turimus duomenis Komisija laikosi nuomonės, kad antroji sąlyga, nustatyta pagal Teismo praktiką Altmark byloje, yra patenkinta.

d)   Kompensacija, reikalinga padengti paslaugos teikimo išlaidas

| (99) | Dėl trečios sąlygos Portugalijos valdžios institucijos ir trečioji šalis nurodė, kad kompensacijos neviršija to, ko reikia norint padengti visas išlaidas ar jų dalį, skirtą įvykdyti viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimus, atsižvelgiant į atitinkamas pajamas ir pagrįstą pelną vykdant šiuos įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(99)

Dėl trečios sąlygos Portugalijos valdžios institucijos ir trečioji šalis nurodė, kad kompensacijos neviršija to, ko reikia norint padengti visas išlaidas ar jų dalį, skirtą įvykdyti viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimus, atsižvelgiant į atitinkamas pajamas ir pagrįstą pelną vykdant šiuos įsipareigojimus.

| (100) | Komisija kelis kartus, pirmiausia – pradėdama tyrimo procedūrą, Portugalijos valdžios institucijų paprašė jai pateikti informaciją apie tikros ekonominės paslaugų kainos apskaičiavimą. Portugalijos valdžios institucijos pateikė dokumentus, kuriuose nurodytos paslaugų teikėjų patirtos metinės išlaidos 1999–2005 m. laikotarpiu ir juos palygino su INGA už paslaugų teikimą jų teikėjams sumokėtomis sumomis. Šie dokumentai patvirtina, kad INGA sumokėta kompensacija įmonėms, teikusioms paslaugas, neviršijo sumos, reikalingos padengti visas išlaidas, patirtas teikiant paslaugą, ar jų dalį. Iš perduotų dokumentų matyti, kad kompensuojant taip pat atsižvelgta į naudą, kuri priklausomai nuo metų svyravo tarp 30 % ir 39,5 % (žr. šio sprendimo 62 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(100)

Komisija kelis kartus, pirmiausia – pradėdama tyrimo procedūrą, Portugalijos valdžios institucijų paprašė jai pateikti informaciją apie tikros ekonominės paslaugų kainos apskaičiavimą. Portugalijos valdžios institucijos pateikė dokumentus, kuriuose nurodytos paslaugų teikėjų patirtos metinės išlaidos 1999–2005 m. laikotarpiu ir juos palygino su INGA už paslaugų teikimą jų teikėjams sumokėtomis sumomis. Šie dokumentai patvirtina, kad INGA sumokėta kompensacija įmonėms, teikusioms paslaugas, neviršijo sumos, reikalingos padengti visas išlaidas, patirtas teikiant paslaugą, ar jų dalį. Iš perduotų dokumentų matyti, kad kompensuojant taip pat atsižvelgta į naudą, kuri priklausomai nuo metų svyravo tarp 30 % ir 39,5 % (žr. šio sprendimo 62 konstatuojamąją dalį).

| (101) | Portugalijos valdžios institucijos užtikrino, kad ištekliai negalėjo būti nukreipti galimai konkuruojančiai veiklai, kuria būtų galėjusios užsiimti įmonės (kryžminis subsidijavimas), nes pasirinkti paslaugų teikėjai kita veikla neužsiėmė. |
| --- | --- |

(101)

Portugalijos valdžios institucijos užtikrino, kad ištekliai negalėjo būti nukreipti galimai konkuruojančiai veiklai, kuria būtų galėjusios užsiimti įmonės (kryžminis subsidijavimas), nes pasirinkti paslaugų teikėjai kita veikla neužsiėmė.

| (102) | Vis dėlto atsižvelgiant į Portugalijos valdžios institucijų suteiktą informaciją, Komisija konstatuoja, kad ji iš to negali daryti išvados, kad nauda, į kurią atsižvelgta, buvo pagrįsta Altmark jurisprudencijos prasme. |
| --- | --- |

(102)

Vis dėlto atsižvelgiant į Portugalijos valdžios institucijų suteiktą informaciją, Komisija konstatuoja, kad ji iš to negali daryti išvados, kad nauda, į kurią atsižvelgta, buvo pagrįsta Altmark jurisprudencijos prasme.

| (103) | ETSA savo pateiktose pastabose tvirtino, kad užmokestis už suteiktą paslaugą adekvačiai atspindėjo patirtas išlaidas su naudos marža, kuri nereiškė jokio ypatingo privalumo, ir laikotarpiu prieš 2005 m. atlygio už viešąją paslaugą lygis vidutiniškai atitiko Europos vidurkį ir buvo mažesnis nei užmokesčio lygis, nustatytas per viešųjų pirkimų procedūrą sudarytose paslaugų teikimo sutartyse. |
| --- | --- |

(103)

ETSA savo pateiktose pastabose tvirtino, kad užmokestis už suteiktą paslaugą adekvačiai atspindėjo patirtas išlaidas su naudos marža, kuri nereiškė jokio ypatingo privalumo, ir laikotarpiu prieš 2005 m. atlygio už viešąją paslaugą lygis vidutiniškai atitiko Europos vidurkį ir buvo mažesnis nei užmokesčio lygis, nustatytas per viešųjų pirkimų procedūrą sudarytose paslaugų teikimo sutartyse.

| (104) | Šiuo atžvilgiu Komisija nurodo, kad nei Portugalijos valdžios institucijos, nei trečioji šalis nepateikė šiuos teiginius pagrindžiančių dokumentų. |
| --- | --- |

(104)

Šiuo atžvilgiu Komisija nurodo, kad nei Portugalijos valdžios institucijos, nei trečioji šalis nepateikė šiuos teiginius pagrindžiančių dokumentų.

| (105) | Todėl Komisija iš to negali daryti išvadų, kad šiuo atveju buvo patenkinta trečioji sprendime Altmark byloje nurodyta sąlyga. |
| --- | --- |

(105)

Todėl Komisija iš to negali daryti išvadų, kad šiuo atveju buvo patenkinta trečioji sprendime Altmark byloje nurodyta sąlyga.

e)   Tipiškos įmonės sąnaudos

| (106) | Kadangi prieš 2005 m. paslaugas teikusios įmonės buvo pasirinktos be viešųjų pirkimų, pagal sprendimą Altmark byloje reikia atlikti tipiškos įmonės sąnaudų palyginimą. Portugalijos valdžios institucijos nepateikė duomenų, kurie patvirtintų, kad sąnaudos buvo įvertinos palyginus su tipiškos įmonės sąnaudomis. |
| --- | --- |

(106)

Kadangi prieš 2005 m. paslaugas teikusios įmonės buvo pasirinktos be viešųjų pirkimų, pagal sprendimą Altmark byloje reikia atlikti tipiškos įmonės sąnaudų palyginimą. Portugalijos valdžios institucijos nepateikė duomenų, kurie patvirtintų, kad sąnaudos buvo įvertinos palyginus su tipiškos įmonės sąnaudomis.

| (107) | Todėl Komisija turi daryti išvadą, kad keturi sprendimo Altmark byloje nurodyti kriterijai šiuo konkrečiu atveju buvo nepatenkinti ir negalima atmesti, kad paslaugas teikusios įmonės galėjo turėti ekonominės naudos laikotarpiu nuo įstatyminio potvarkio Nr. 393 B/98 įsigaliojimo iki 2005 m., kai baigė galioti pereinamojo laikotarpio nuostatos pagal įstatyminį potvarkį Nr. 244/2003. |
| --- | --- |

(107)

Todėl Komisija turi daryti išvadą, kad keturi sprendimo Altmark byloje nurodyti kriterijai šiuo konkrečiu atveju buvo nepatenkinti ir negalima atmesti, kad paslaugas teikusios įmonės galėjo turėti ekonominės naudos laikotarpiu nuo įstatyminio potvarkio Nr. 393 B/98 įsigaliojimo iki 2005 m., kai baigė galioti pereinamojo laikotarpio nuostatos pagal įstatyminį potvarkį Nr. 244/2003.

| (108) | Mokėjimai iš viešųjų išteklių buvo mokami konkrečioms įmonėms, t. y. įmonėms, atsakingoms už paslaugos tiekimą. Tad nagrinėjamą priemonę galima laikyti specifine. |
| --- | --- |

(108)

Mokėjimai iš viešųjų išteklių buvo mokami konkrečioms įmonėms, t. y. įmonėms, atsakingoms už paslaugos tiekimą. Tad nagrinėjamą priemonę galima laikyti specifine.

| (109) | Iš to Komisija daro išvadą, jog negalima atmesti pasirinktinio palaikymo paslaugos teikėjų galimybės laikotarpiu nuo 1998 m. iki 2005 m., kai baigė galioti pereinamojo laikotarpio nuostatos pagal įstatyminį potvarkį Nr. 244/2003. |
| --- | --- |

(109)

Iš to Komisija daro išvadą, jog negalima atmesti pasirinktinio palaikymo paslaugos teikėjų galimybės laikotarpiu nuo 1998 m. iki 2005 m., kai baigė galioti pereinamojo laikotarpio nuostatos pagal įstatyminį potvarkį Nr. 244/2003.

1.1.2.   
  Pasirinktinis skerdyklų ir išpjaustymo įmonių, neiškaulinėtos galvijienos, kiaulienos ir paukštienos importuotojų, Bendrijoje veikiančių ūkinės veiklos vykdytojų, t. y. su neiškaulinėta galvijiena ir kiauliena dirbančių ūkinės veiklos vykdytojų/jos gavėjų palaikymas.

| (110) | Teisingumo Teismas GEMO byloje (37) nustatė, kad faktas, jog gyvūnų kūnų ir skerdyklų atliekų surinkimo ir naikinimo veiklą, kuria naudojasi gyvūnų augintojai ir skerdyklos, vykdo privačios įmonės, nepanaikina galimo priskyrimo valstybės pagalbai, nes minėtos veiklos sistemą įteisino valstybės institucijos. |
| --- | --- |

(110)

Teisingumo Teismas GEMO byloje (37) nustatė, kad faktas, jog gyvūnų kūnų ir skerdyklų atliekų surinkimo ir naikinimo veiklą, kuria naudojasi gyvūnų augintojai ir skerdyklos, vykdo privačios įmonės, nepanaikina galimo priskyrimo valstybės pagalbai, nes minėtos veiklos sistemą įteisino valstybės institucijos.

| (111) | Šiuo atveju Portugalijos valdžios institucijos įteisino veiklos ir jos finansavimo tvarką įstatyminiais potvarkiais Nr. 393 B/98, Nr. 197/2002 ir Nr. 244/2003. Šiuo metu Komisija iš to daro išvadą, kad dėl šios priežasties ši tvarka priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(111)

Šiuo atveju Portugalijos valdžios institucijos įteisino veiklos ir jos finansavimo tvarką įstatyminiais potvarkiais Nr. 393 B/98, Nr. 197/2002 ir Nr. 244/2003. Šiuo metu Komisija iš to daro išvadą, kad dėl šios priežasties ši tvarka priskirtina valstybei.

| (112) | GEMO byloje Teismas pažymėjo, kad finansinės sąnaudos susidarančios dėl negyvų gyvūnų ir skerdyklų atliekų naikinimo turi būti vertinamos kaip sąnaudos, būdingos ekonominei gyvulių augintojų ir skerdyklų veiklai (38). Todėl Teisingumo Teismas padarė išvadą, kad SESV 107 straipsnio 1 d. turi būti aiškina taip, kad sistema, dėl kurios gyvulių augintojams ir skerdykloms užtikrinamas nemokamas negyvų gyvūnų ir skerdyklų atliekų surinkimas ir išvežimas, turi būti pripažintas valstybės pagalba ūkininkams ir skerdykloms. |
| --- | --- |

(112)

GEMO byloje Teismas pažymėjo, kad finansinės sąnaudos susidarančios dėl negyvų gyvūnų ir skerdyklų atliekų naikinimo turi būti vertinamos kaip sąnaudos, būdingos ekonominei gyvulių augintojų ir skerdyklų veiklai (38). Todėl Teisingumo Teismas padarė išvadą, kad SESV 107 straipsnio 1 d. turi būti aiškina taip, kad sistema, dėl kurios gyvulių augintojams ir skerdykloms užtikrinamas nemokamas negyvų gyvūnų ir skerdyklų atliekų surinkimas ir išvežimas, turi būti pripažintas valstybės pagalba ūkininkams ir skerdykloms.

| (113) | Šiuo konkrečiu atveju galima manyti, kad negyvų gyvūnų ir skerdyklų naikinimas pareikalauja sąnaudų, būdingų ne tik skerdyklų ir išpjaustymo įmonių, bet ir neiškaulinėtos galvijienos, kiaulienos ir paukštienos importuotojų, taip pat su neiškaulinėta galvijiena ir kiauliena dirbančių ūkinės veiklos vykdytojų/jos gavėjų veiklai. Komisija mano, kad apibūdinto žinduolių ir paukščių mėsos šalutinių produktų surinkimo, perdirbimo ir naikinimo sąnaudų finansavimo iš valstybės biudžeto subsidijų, prieš įsigaliojant įstatyminiam potvarkiui Nr. 197/2002, rezultatas buvo tas, kad šie vartotojai buvo atleidžiami nuo sąnaudų, būdingų jų veiklai. |
| --- | --- |

(113)

Šiuo konkrečiu atveju galima manyti, kad negyvų gyvūnų ir skerdyklų naikinimas pareikalauja sąnaudų, būdingų ne tik skerdyklų ir išpjaustymo įmonių, bet ir neiškaulinėtos galvijienos, kiaulienos ir paukštienos importuotojų, taip pat su neiškaulinėta galvijiena ir kiauliena dirbančių ūkinės veiklos vykdytojų/jos gavėjų veiklai. Komisija mano, kad apibūdinto žinduolių ir paukščių mėsos šalutinių produktų surinkimo, perdirbimo ir naikinimo sąnaudų finansavimo iš valstybės biudžeto subsidijų, prieš įsigaliojant įstatyminiam potvarkiui Nr. 197/2002, rezultatas buvo tas, kad šie vartotojai buvo atleidžiami nuo sąnaudų, būdingų jų veiklai.

| (114) | Tai Komisijai leidžia padaryti išvadą, kad prieš įvedant parafiskalinį mokestį buvo suteikta ekonominė nauda. |
| --- | --- |

(114)

Tai Komisijai leidžia padaryti išvadą, kad prieš įvedant parafiskalinį mokestį buvo suteikta ekonominė nauda.

| (115) | Laikotarpiu po to, kai įsigaliojo įstatyminiai potvarkiai Nr. 197/2002 ir 244/2003, pirmiau nurodyta veikla buvo finansuojama parafiskaliniu mokesčiu, kuris buvo įvestas įstatyminiu potvarkiu Nr. 197/2002 ir iš dalies pakeistas įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003. Pagal įstatyminiu potvarkiu Nr. 197/2002 įvestą tvarką nuo mokesčio buvo atleistos įmonės, kurios visus aptariamus šalutinius produktus, išskyrus SRM, surinkdavo, veždavo, perdirbdavo ir naikindavo savo pačių patalpose arba išpjaustymo įmonėse (šie ūkinės veiklos subjektai savo pagaminamų šalutinių produktų tvarkymo klausimais turi autonomiją, žr. įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 2 priedo 2 dalį), taip pat iškaulinėtos mėsos importuotojai ir Bendrijos mastu veikiantys ūkinės veiklos vykdytojai, nes iš šios mėsos nebūna šalutinių produktų, kurie pagal Bendrijos ir nacionalinę teisę privalo būti tvarkomi. Įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 numatoma, kad pirmiau nurodyti ūkinės veiklos vykdytojai nuo mokesčio gali būti atleisti su sąlyga, kad bus patvirtintas naikinimo ar utilizavimo, laikantis skirtingoms kategorijos priklausančių medžiagų nustatytų specifinių sąlygų, planas. |
| --- | --- |

(115)

Laikotarpiu po to, kai įsigaliojo įstatyminiai potvarkiai Nr. 197/2002 ir 244/2003, pirmiau nurodyta veikla buvo finansuojama parafiskaliniu mokesčiu, kuris buvo įvestas įstatyminiu potvarkiu Nr. 197/2002 ir iš dalies pakeistas įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003. Pagal įstatyminiu potvarkiu Nr. 197/2002 įvestą tvarką nuo mokesčio buvo atleistos įmonės, kurios visus aptariamus šalutinius produktus, išskyrus SRM, surinkdavo, veždavo, perdirbdavo ir naikindavo savo pačių patalpose arba išpjaustymo įmonėse (šie ūkinės veiklos subjektai savo pagaminamų šalutinių produktų tvarkymo klausimais turi autonomiją, žr. įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 2 priedo 2 dalį), taip pat iškaulinėtos mėsos importuotojai ir Bendrijos mastu veikiantys ūkinės veiklos vykdytojai, nes iš šios mėsos nebūna šalutinių produktų, kurie pagal Bendrijos ir nacionalinę teisę privalo būti tvarkomi. Įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 numatoma, kad pirmiau nurodyti ūkinės veiklos vykdytojai nuo mokesčio gali būti atleisti su sąlyga, kad bus patvirtintas naikinimo ar utilizavimo, laikantis skirtingoms kategorijos priklausančių medžiagų nustatytų specifinių sąlygų, planas.

| (116) | Norint įvertinti, ar skerdyklos, išpjaustymo įmonėms, neišpjaustinėtos galvijienos, kiaulienos ir paukštienos importuotojams ir Bendrijos mastu ūkinę veiklą vykdantiems subjektams, tai yra su neiškaulinėta galvijiena ir kiauliena dirbantiems ūkinės veiklos vykdytojams/jos gavėjams, yra suteikiama nauda, reikia patikrinti, kokiu mastu iš mokesčio gautas įnašas atitinka tikras ekonomines suteiktos surinkimo paslaugos kainas. |
| --- | --- |

(116)

Norint įvertinti, ar skerdyklos, išpjaustymo įmonėms, neišpjaustinėtos galvijienos, kiaulienos ir paukštienos importuotojams ir Bendrijos mastu ūkinę veiklą vykdantiems subjektams, tai yra su neiškaulinėta galvijiena ir kiauliena dirbantiems ūkinės veiklos vykdytojams/jos gavėjams, yra suteikiama nauda, reikia patikrinti, kokiu mastu iš mokesčio gautas įnašas atitinka tikras ekonomines suteiktos surinkimo paslaugos kainas.

| (117) | Komisija pažymi, kad Portugalijos valdžios institucijos 2003 m. sausio 20 d. rašte nurodė, kad įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 1 ir 2 priede numatyti mokesčiai, taip pat mokestis dėl SRM, numatytas 2 straipsnio 2 priede, buvo apskaičiuoti remiantis suteiktinų paslaugų sąnaudomis, atsižvelgiant į kiekvienos rūšies gyvūnų šalutinių produktų pobūdį ir į tai, ar jiems taikomos atitinkamos nuostatos. |
| --- | --- |

(117)

Komisija pažymi, kad Portugalijos valdžios institucijos 2003 m. sausio 20 d. rašte nurodė, kad įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 1 ir 2 priede numatyti mokesčiai, taip pat mokestis dėl SRM, numatytas 2 straipsnio 2 priede, buvo apskaičiuoti remiantis suteiktinų paslaugų sąnaudomis, atsižvelgiant į kiekvienos rūšies gyvūnų šalutinių produktų pobūdį ir į tai, ar jiems taikomos atitinkamos nuostatos.

| (118) | Portugalijos valdžios institucijų manymu, šis finansavimais visais atžvilgiais artimas naudotojų kompensacijai už suteiktą bendrojo intereso viešąją paslaugą. Atitinkamų ūkinės veiklos vykdytojų sumokėtos sumos yra ne iš anksto nustatytos, o tiesiogiai proporcingos atliekų kiekiui, už kurį iš tikrųjų suteikta viešoji paslauga, ir tikrosioms šių atliekų naikinimo sąnaudoms. |
| --- | --- |

(118)

Portugalijos valdžios institucijų manymu, šis finansavimais visais atžvilgiais artimas naudotojų kompensacijai už suteiktą bendrojo intereso viešąją paslaugą. Atitinkamų ūkinės veiklos vykdytojų sumokėtos sumos yra ne iš anksto nustatytos, o tiesiogiai proporcingos atliekų kiekiui, už kurį iš tikrųjų suteikta viešoji paslauga, ir tikrosioms šių atliekų naikinimo sąnaudoms.

| (119) | Portugalijos valdžios institucijos, kad paremtų šiuos teiginius, pateikė dokumentus su 2003 m. duomenimis, kurie leidžia palyginti tikrąsias suteiktų paslaugų sąnaudas su įnašu iš atitinkamų mokesčių. Apie likusius 2002 m. mėnesius, po to, kai spalio mėn. įsigaliojo įstatyminis potvarkis Nr. 197/2002, Portugalijos valdžios institucijos duomenų apie pajamas iš mokesčio nepateikė. |
| --- | --- |

(119)

Portugalijos valdžios institucijos, kad paremtų šiuos teiginius, pateikė dokumentus su 2003 m. duomenimis, kurie leidžia palyginti tikrąsias suteiktų paslaugų sąnaudas su įnašu iš atitinkamų mokesčių. Apie likusius 2002 m. mėnesius, po to, kai spalio mėn. įsigaliojo įstatyminis potvarkis Nr. 197/2002, Portugalijos valdžios institucijos duomenų apie pajamas iš mokesčio nepateikė.

| (120) | Už 2004 m. ir 2005 m. Portugalijos valdžios institucijos perdavė dokumentus su atliktų darbų sąnaudų duomenimis, tačiau nepateikė duomenų apie pajamas iš mokesčio, kurį turėjo mokėti ūkinės veiklos vykdytojai, dar nepatvirtinę savo naikinimo ir utilizavimo plano ir todėl pagal įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 įvestas pereinamojo laikotarpio nuostatas turėję mokėti mokestį. |
| --- | --- |

(120)

Už 2004 m. ir 2005 m. Portugalijos valdžios institucijos perdavė dokumentus su atliktų darbų sąnaudų duomenimis, tačiau nepateikė duomenų apie pajamas iš mokesčio, kurį turėjo mokėti ūkinės veiklos vykdytojai, dar nepatvirtinę savo naikinimo ir utilizavimo plano ir todėl pagal įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 įvestas pereinamojo laikotarpio nuostatas turėję mokėti mokestį.

| (121) | Iš dokumentų, kuriuos pateikė Portugalijos valdžios institucijos, Komisija negali nustatyti, ar 2002 m., 2004 m. ir 2005 m. mokėti mokesčiai buvo tiesiogiai proporcingi iš tikrųjų surinktų atliekų kiekiui ir tikrosioms šių atliekų naikinimo sąnaudoms. |
| --- | --- |

(121)

Iš dokumentų, kuriuos pateikė Portugalijos valdžios institucijos, Komisija negali nustatyti, ar 2002 m., 2004 m. ir 2005 m. mokėti mokesčiai buvo tiesiogiai proporcingi iš tikrųjų surinktų atliekų kiekiui ir tikrosioms šių atliekų naikinimo sąnaudoms.

| (122) | Komisija daro išvadą, kad už 2003 m. naudos negauta, nes mokesčių mokėtojų įnašas buvo tiesiogiai proporcingas už suteiktas paslaugas patirtoms sąnaudoms. |
| --- | --- |

(122)

Komisija daro išvadą, kad už 2003 m. naudos negauta, nes mokesčių mokėtojų įnašas buvo tiesiogiai proporcingas už suteiktas paslaugas patirtoms sąnaudoms.

| (123) | Tačiau Komisija negali atmesti galimybės, kad mokesčius laikotarpiu nuo 2002 m. spalio iki 2003 m. sausio 1 d., taip pat 2004 m. ir 2005 m. mokėjusioms skerdykloms, išpjaustymo įmonėms, neišpjaustinėtos galvijienos, kiaulienos ir paukštienos importuotojams ir Bendrijos mastu ūkinę veiklą vykdantiems subjektams, tai yra su neiškaulinėta galvijiena ir kiauliena dirbantiems ūkinės veiklos vykdytojams/jos gavėjams buvo suteikta nauda. |
| --- | --- |

(123)

Tačiau Komisija negali atmesti galimybės, kad mokesčius laikotarpiu nuo 2002 m. spalio iki 2003 m. sausio 1 d., taip pat 2004 m. ir 2005 m. mokėjusioms skerdykloms, išpjaustymo įmonėms, neišpjaustinėtos galvijienos, kiaulienos ir paukštienos importuotojams ir Bendrijos mastu ūkinę veiklą vykdantiems subjektams, tai yra su neiškaulinėta galvijiena ir kiauliena dirbantiems ūkinės veiklos vykdytojams/jos gavėjams buvo suteikta nauda.

1.1.3.   
  Pasirinktinis augintojų palaikymas

| (124) | Šiuo konkrečiu atveju galima manyti, kad negyvų gyvūnų ir skerdyklų naikinimas pareikalauja sąnaudų, būdingų ne tik skerdyklų ir išpjaustymo įmonių, bet ir gyvulių augintojų, kurie, veikiant rinkos dėsniams, turi sumokėti bent dalį aptariamų paslaugų kainos, veiklai. Remdamasi pirmiau minėta Teismo praktika GEMO byloje, Komisija mano, kad apibūdinto žinduolių ir paukščių mėsos šalutinių produktų surinkimo, perdirbimo ir naikinimo sąnaudų finansavimo iš valstybės biudžeto subsidijų, prieš įsigaliojant įstatyminiam potvarkiui Nr. 197/2002, rezultatas buvo tas, kad šie vartotojai buvo atleidžiami nuo sąnaudų, būdingų jų veiklai. |
| --- | --- |

(124)

Šiuo konkrečiu atveju galima manyti, kad negyvų gyvūnų ir skerdyklų naikinimas pareikalauja sąnaudų, būdingų ne tik skerdyklų ir išpjaustymo įmonių, bet ir gyvulių augintojų, kurie, veikiant rinkos dėsniams, turi sumokėti bent dalį aptariamų paslaugų kainos, veiklai. Remdamasi pirmiau minėta Teismo praktika GEMO byloje, Komisija mano, kad apibūdinto žinduolių ir paukščių mėsos šalutinių produktų surinkimo, perdirbimo ir naikinimo sąnaudų finansavimo iš valstybės biudžeto subsidijų, prieš įsigaliojant įstatyminiam potvarkiui Nr. 197/2002, rezultatas buvo tas, kad šie vartotojai buvo atleidžiami nuo sąnaudų, būdingų jų veiklai.

| (125) | Tai Komisijai leidžia daryti išvadą, kad prieš įvedant parafiskalinį mokestį buvo suteikta ekonominė nauda. |
| --- | --- |

(125)

Tai Komisijai leidžia daryti išvadą, kad prieš įvedant parafiskalinį mokestį buvo suteikta ekonominė nauda.

| (126) | Kaip nurodyta pirmiau, priemonės, kurių ėmėsi Portugalijos valdžios institucijos, kad užtikrintų žinduolių ir paukščių mėsos šalutinių produktų surinkimą, vežimą, perdirbimą ir naikinimą, galėjo sudaryti tokias sąlygas, kad gyvulių augintojai būtų atleisti nuo sąnaudų, kurias įprastinėmis sąlygomis iš dalies moka jie patys. Iš įstatyminių potvarkių Nr. 197/2002 ir Nr. 244/2003 numatytų pereinamojo laikotarpio nuostatų seka, kad augintojai neturėjo mokėti aptariamo mokesčio. Portugalijos valdžios institucijos teigė, kad prieš 2005 m. pabaigą surinkimo sąnaudos buvo paskirstytos visam sektoriui. Komisija konstatuoja, jog iš Portugalijos pateiktų dviejų sąskaitų faktūrų matyti, kad jose iš tikrųjų numatytas įstatyminių potvarkių Nr. 197/2002 ir Nr. 244/2003 įvesto mokesčio vienos iš skerdyklos mokesčio paskirstymas 2002 m. spalio mėn. ir 2003 m. spalio mėn. Portugalijos valdžios institucijų tvirtinimas, kad kaip ir turi būti pagal rinkos dėsnius, sąnaudos buvo paskirstytos visam sektoriui, tarp jų ir augintojams, pagrįstas pateiktais dokumentais. Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad augintojai taip pat patyrė sąnaudas, susijusias su jų veikla, ir todėl negavo jokios specifinės naudos. |
| --- | --- |

(126)

Kaip nurodyta pirmiau, priemonės, kurių ėmėsi Portugalijos valdžios institucijos, kad užtikrintų žinduolių ir paukščių mėsos šalutinių produktų surinkimą, vežimą, perdirbimą ir naikinimą, galėjo sudaryti tokias sąlygas, kad gyvulių augintojai būtų atleisti nuo sąnaudų, kurias įprastinėmis sąlygomis iš dalies moka jie patys. Iš įstatyminių potvarkių Nr. 197/2002 ir Nr. 244/2003 numatytų pereinamojo laikotarpio nuostatų seka, kad augintojai neturėjo mokėti aptariamo mokesčio. Portugalijos valdžios institucijos teigė, kad prieš 2005 m. pabaigą surinkimo sąnaudos buvo paskirstytos visam sektoriui. Komisija konstatuoja, jog iš Portugalijos pateiktų dviejų sąskaitų faktūrų matyti, kad jose iš tikrųjų numatytas įstatyminių potvarkių Nr. 197/2002 ir Nr. 244/2003 įvesto mokesčio vienos iš skerdyklos mokesčio paskirstymas 2002 m. spalio mėn. ir 2003 m. spalio mėn. Portugalijos valdžios institucijų tvirtinimas, kad kaip ir turi būti pagal rinkos dėsnius, sąnaudos buvo paskirstytos visam sektoriui, tarp jų ir augintojams, pagrįstas pateiktais dokumentais. Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad augintojai taip pat patyrė sąnaudas, susijusias su jų veikla, ir todėl negavo jokios specifinės naudos.

| (127) | Komisija konstatuoja, kad augintojai naudos gavo tik laikotarpiu prieš mokesčio įvedimą. |
| --- | --- |

(127)

Komisija konstatuoja, kad augintojai naudos gavo tik laikotarpiu prieš mokesčio įvedimą.

| (128) | Remdamasi pirmiau išdėstytais dalykais, Komisija daro išvadą, kad skerdyklos ir išpjaustymo įmonės ir importuotojai visais laikotarpiais, išskyrus 2003 m., turėjo naudos, susijusios su gyvūninių šalutinių produktų surinkimu, vežimu, perdirbimu ir naikinimu. Jos turėjo ir augintojai, tačiau tik laikotarpiu prieš mokesčio įvedimą. |
| --- | --- |

(128)

Remdamasi pirmiau išdėstytais dalykais, Komisija daro išvadą, kad skerdyklos ir išpjaustymo įmonės ir importuotojai visais laikotarpiais, išskyrus 2003 m., turėjo naudos, susijusios su gyvūninių šalutinių produktų surinkimu, vežimu, perdirbimu ir naikinimu. Jos turėjo ir augintojai, tačiau tik laikotarpiu prieš mokesčio įvedimą.

1.2.   FINANSAVIMAS IŠ VALSTYBĖS BIUDŽETO

| (129) | SESV 107 straipsnio 1 dalis taikoma valstybių narių arba iš valstybės biudžeto suteiktai pagalbai; kitaip tariant, nagrinėjama priemonė turi būti priskiriama valstybei ir skirta iš valstybės biudžeto. |
| --- | --- |

(129)

SESV 107 straipsnio 1 dalis taikoma valstybių narių arba iš valstybės biudžeto suteiktai pagalbai; kitaip tariant, nagrinėjama priemonė turi būti priskiriama valstybei ir skirta iš valstybės biudžeto.

| (130) | Šiuo konkrečiu atveju nuo 1999 m. iki 2002 m. spalio mėn. išlaidos, susijusios su žinduolių ir paukščių mėsos šalutinių produktų surinkimu, perdirbimu ir naikinimu, finansuojamos iš tiesioginių valstybės pajamų, o nuo 2002 m. spalio mėn. – iš parafiskalinio mokesčio, taikomo skerdykloms, jautienos, veršienos ir kiaulienos su kaulais importuotojams ir Bendrijos ribose veikiantiems veiklos vykdytojams (t. y. jautienos, veršienos ir kiaulienos su kaulais veiklos vykdytojams/gavėjams), pajamų. |
| --- | --- |

(130)

Šiuo konkrečiu atveju nuo 1999 m. iki 2002 m. spalio mėn. išlaidos, susijusios su žinduolių ir paukščių mėsos šalutinių produktų surinkimu, perdirbimu ir naikinimu, finansuojamos iš tiesioginių valstybės pajamų, o nuo 2002 m. spalio mėn. – iš parafiskalinio mokesčio, taikomo skerdykloms, jautienos, veršienos ir kiaulienos su kaulais importuotojams ir Bendrijos ribose veikiantiems veiklos vykdytojams (t. y. jautienos, veršienos ir kiaulienos su kaulais veiklos vykdytojams/gavėjams), pajamų.

| (131) | Mokėjimai paslaugų teikėjams iš tiesioginių valstybės pajamų yra finansavimas iš valstybės biudžeto. Tai, kad ši viešoji paslauga nuo 1999 m. iki 2002 m., kai įvestas mokestis, buvo finansuojama iš valstybės biudžeto, reiškia, kad šią paslaugą teikiančios įmonės išlaidoms už šias paslaugas padengti gauna viešąsias lėšas. |
| --- | --- |

(131)

Mokėjimai paslaugų teikėjams iš tiesioginių valstybės pajamų yra finansavimas iš valstybės biudžeto. Tai, kad ši viešoji paslauga nuo 1999 m. iki 2002 m., kai įvestas mokestis, buvo finansuojama iš valstybės biudžeto, reiškia, kad šią paslaugą teikiančios įmonės išlaidoms už šias paslaugas padengti gauna viešąsias lėšas.

| (132) | Nuo 2002 m. rugsėjo mėn. iki 2005 m. lapkričio mėn. galioję mokesčiai nepriklauso SESV nuostatų dėl valstybės pagalbos taikymo sričiai, nebent jie būtų valstybės pagalbos finansavimo būdas ir todėl būtų neatskiriama šios priemonės dalis (39). |
| --- | --- |

(132)

Nuo 2002 m. rugsėjo mėn. iki 2005 m. lapkričio mėn. galioję mokesčiai nepriklauso SESV nuostatų dėl valstybės pagalbos taikymo sričiai, nebent jie būtų valstybės pagalbos finansavimo būdas ir todėl būtų neatskiriama šios priemonės dalis (39).

| (133) | Visi šie mokesčiai mokami INGA, taikant atvirkštinio apmokestinimo procedūrą. Iš ūkinės veikos vykdytojų surinkti mokesčiai suformuoja INGA pajamas ir jam išmokamos tiesiogiai. |
| --- | --- |

(133)

Visi šie mokesčiai mokami INGA, taikant atvirkštinio apmokestinimo procedūrą. Iš ūkinės veikos vykdytojų surinkti mokesčiai suformuoja INGA pajamas ir jam išmokamos tiesiogiai.

| (134) | Tam, kad mokestis būtų laikomas neatskiriama tam tikros pagalbos priemonės dalimi, pagal atitinkamas nacionalines taisykles mokesčio ir pagalbos priemonės turi sietis taip, kad mokesčio pajamos būtų tiesiogiai skirtos pagalbos finansavimui (40). |
| --- | --- |

(134)

Tam, kad mokestis būtų laikomas neatskiriama tam tikros pagalbos priemonės dalimi, pagal atitinkamas nacionalines taisykles mokesčio ir pagalbos priemonės turi sietis taip, kad mokesčio pajamos būtų tiesiogiai skirtos pagalbos finansavimui (40).

| (135) | Kadangi mokesčiai sudaro INGA pajamas ir jie buvo mokami šiai organizacijai tiesiogiai, Komisija mano, kad mokestis yra neatskiriama pagalbos priemonės dalis. |
| --- | --- |

(135)

Kadangi mokesčiai sudaro INGA pajamas ir jie buvo mokami šiai organizacijai tiesiogiai, Komisija mano, kad mokestis yra neatskiriama pagalbos priemonės dalis.

| (136) | Norint atsakyti į klausimą, ar šiuo konkrečiu atveju pajamos iš parafiskalinių mokesčių gali būti laikomos valstybės ištekliais, svarbu pažymėti, kad valstybės išteklių atveju neturi būti jokios skirties tarp atvejų, kai pagalba yra suteikta tiesiogiai valstybės ir viešųjų ar privačiųjų organizacijų, kurias paskyrė ar įsteigė valstybė. 2003 m. liepos 15 d. Teisingumo Teismas savo sprendime Pearle ir kt. byloje (41) nurodė, kad tarpinių organizacijų iš visų tam sektoriaus įmonių surinktos privalomos įmokos nėra laikomos valstybės lėšomis, jei išpildomos visos šios sąlygos:






  a) | nagrinėjamą priemonę yra nustačius profesinė grupė, atstovaujanti atitinkamo sektoriaus įmonėms ir darbuotojams, ir ji nėra valstybės politikos įgyvendinimo priemonė; |
| --- | --- | --- |

(136)

Norint atsakyti į klausimą, ar šiuo konkrečiu atveju pajamos iš parafiskalinių mokesčių gali būti laikomos valstybės ištekliais, svarbu pažymėti, kad valstybės išteklių atveju neturi būti jokios skirties tarp atvejų, kai pagalba yra suteikta tiesiogiai valstybės ir viešųjų ar privačiųjų organizacijų, kurias paskyrė ar įsteigė valstybė. 2003 m. liepos 15 d. Teisingumo Teismas savo sprendime Pearle ir kt. byloje (41) nurodė, kad tarpinių organizacijų iš visų tam sektoriaus įmonių surinktos privalomos įmokos nėra laikomos valstybės lėšomis, jei išpildomos visos šios sąlygos:

a)

nagrinėjamą priemonę yra nustačius profesinė grupė, atstovaujanti atitinkamo sektoriaus įmonėms ir darbuotojams, ir ji nėra valstybės politikos įgyvendinimo priemonė;

| b) | nagrinėjamos priemonės tikslai yra visiškai finansuojami iš sektoriui priklausančių įmonių įmokų; |
| --- | --- |

b)

nagrinėjamos priemonės tikslai yra visiškai finansuojami iš sektoriui priklausančių įmonių įmokų;

| c) | dėl finansavimo būdo ir įmokų procentinės dalies ir dydžio sprendžia sektoriaus profesiniam organui priklausantys darbdavių ir darbuotojų atstovai be jokio valstybės įsikišimo; |
| --- | --- |

c)

dėl finansavimo būdo ir įmokų procentinės dalies ir dydžio sprendžia sektoriaus profesiniam organui priklausantys darbdavių ir darbuotojų atstovai be jokio valstybės įsikišimo;

| d) | įmokos privalomai naudojamos priemonės finansavimui, valstybė įsikišti negali. |
| --- | --- |

d)

įmokos privalomai naudojamos priemonės finansavimui, valstybė įsikišti negali.

| (137) | Iš turimos informacijos matyti, kad nėra patenkinta pirmoji sprendimo Pearle byloje nurodyta sąlyga, nes priemonė įvesta įstatyminiu potvarkiu, tam, kad būtų įgyvendinta valstybės nustatyta politika, skirta kovai su USE. |
| --- | --- |

(137)

Iš turimos informacijos matyti, kad nėra patenkinta pirmoji sprendimo Pearle byloje nurodyta sąlyga, nes priemonė įvesta įstatyminiu potvarkiu, tam, kad būtų įgyvendinta valstybės nustatyta politika, skirta kovai su USE.

| (138) | Be to, nėra patenkintos trečioji ir ketvirtoji sąlygos, nes finansavimas reglamentuojamas pagal pirmiau nurodytus įstatyminius potvarkius. Todėl Portugalijos valdžios institucijos turi galimybę įsikišti nustatant priemonės finansavimo tvarką. |
| --- | --- |

(138)

Be to, nėra patenkintos trečioji ir ketvirtoji sąlygos, nes finansavimas reglamentuojamas pagal pirmiau nurodytus įstatyminius potvarkius. Todėl Portugalijos valdžios institucijos turi galimybę įsikišti nustatant priemonės finansavimo tvarką.

| (139) | Kadangi nėra patenkintos visos sprendimo Pearle ir kt. byloje sąlygos ir pasirodo, kad valstybė gali kontroliuoti nustatant pagalbos priemonės finansavimo tvarką, Komisija mano, kad iš tikrųjų pajamos iš parafiskalinių mokesčių yra valstybei priskirtini valstybės ištekliai. |
| --- | --- |

(139)

Kadangi nėra patenkintos visos sprendimo Pearle ir kt. byloje sąlygos ir pasirodo, kad valstybė gali kontroliuoti nustatant pagalbos priemonės finansavimo tvarką, Komisija mano, kad iš tikrųjų pajamos iš parafiskalinių mokesčių yra valstybei priskirtini valstybės ištekliai.

1.3.   KONKURENCIJOS IŠKREIPIMAS IR ĮTAKA PREKYBAI

| (140) | Remiantis Teisingumo Teismo praktika, vienos įmonės konkurencinės padėties sustiprinimas suteikiant jai valstybės pagalbą paprastai reiškia konkurencijos iškreipimą kitų konkuruojančių įmonių, negaunančios šios pagalbos, atžvilgiu (42). |
| --- | --- |

(140)

Remiantis Teisingumo Teismo praktika, vienos įmonės konkurencinės padėties sustiprinimas suteikiant jai valstybės pagalbą paprastai reiškia konkurencijos iškreipimą kitų konkuruojančių įmonių, negaunančios šios pagalbos, atžvilgiu (42).

| (141) | Priemonė gali turėti įtakos Portugalijos padėčiai mėsos sektoriuje (43). Kadangi Portugalijos įmonės veikia ypač konkurencingoje tarptautinėje rinkoje, priemonė iškreipia arba gali iškreipti konkurenciją. Priemonė taip pat gali turėti įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(141)

Priemonė gali turėti įtakos Portugalijos padėčiai mėsos sektoriuje (43). Kadangi Portugalijos įmonės veikia ypač konkurencingoje tarptautinėje rinkoje, priemonė iškreipia arba gali iškreipti konkurenciją. Priemonė taip pat gali turėti įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (142) | Portugalijos valdžios institucijos tvirtino, kad dėl embargo būtent gyvų galvijų, mėsos ir kaulų miltų grynu pavidalu ar kitų produktų sudėtyje eksportui, prekybos nebuvo, o tai reikštų, kad konkurencija negalėjo būti iškreipta. |
| --- | --- |

(142)

Portugalijos valdžios institucijos tvirtino, kad dėl embargo būtent gyvų galvijų, mėsos ir kaulų miltų grynu pavidalu ar kitų produktų sudėtyje eksportui, prekybos nebuvo, o tai reikštų, kad konkurencija negalėjo būti iškreipta.

| (143) | Šiuo atžvilgiu reikia priminti, kad pagal Teismo praktiką (44) pagalba gali turėti įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškreipti konkurenciją net ir tada, kai įmonė paramos gavėja, konkuruojanti su kitų valstybių narių produktais pati neužsiima eksportu. Nes kai valstybė narė įmonei suteikia pagalbą, dėl to gali išlikti ta pati vidaus pasiūla arba ji gali padidėti. To pasekmė – kitose valstybėse narėse įsisteigusių įmonių galimybės savo paslaugas teikti šios valstybės rinkai sumažėja. |
| --- | --- |

(143)

Šiuo atžvilgiu reikia priminti, kad pagal Teismo praktiką (44) pagalba gali turėti įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškreipti konkurenciją net ir tada, kai įmonė paramos gavėja, konkuruojanti su kitų valstybių narių produktais pati neužsiima eksportu. Nes kai valstybė narė įmonei suteikia pagalbą, dėl to gali išlikti ta pati vidaus pasiūla arba ji gali padidėti. To pasekmė – kitose valstybėse narėse įsisteigusių įmonių galimybės savo paslaugas teikti šios valstybės rinkai sumažėja.

| (144) | Esant tokioms sąlygoms Komisija mano, jog tai, kad pirmiau nurodytų produktų eksportas iš Portugalijos į kitas valstybes nares buvo uždraustas, neturi įtakos faktui, kad pagalba gali iškreipti konkurenciją ir turėti įtakos prekybai. |
| --- | --- |

(144)

Esant tokioms sąlygoms Komisija mano, jog tai, kad pirmiau nurodytų produktų eksportas iš Portugalijos į kitas valstybes nares buvo uždraustas, neturi įtakos faktui, kad pagalba gali iškreipti konkurenciją ir turėti įtakos prekybai.

1.4.   IŠVADOS

| (145) | Komisija mano, kad įstatyminiais potvarkiais Nr. 393-B/98, Nr. 197/2002 ir Nr. 244/2003 įvesta priemonė, susijusi su gyvūninių šalutinių produktų surinkimu, vežimu, perdirbimu ir naikinimu yra valstybės pagalba skerdykloms, išpjaustymo įmonėms ir importuotojams laikotarpiu, per kurį galiojo įstatyminis potvarkis Nr. 393 B/98 iki pat įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 įvestų pereinamojo laikotarpio nuostatų galiojimo pabaigos, išskyrus 2003 m., už kuriuos Portugalijos valdžios institucijoms pavyko įrodyti, kad nauda suteikta nebuvo. |
| --- | --- |

(145)

Komisija mano, kad įstatyminiais potvarkiais Nr. 393-B/98, Nr. 197/2002 ir Nr. 244/2003 įvesta priemonė, susijusi su gyvūninių šalutinių produktų surinkimu, vežimu, perdirbimu ir naikinimu yra valstybės pagalba skerdykloms, išpjaustymo įmonėms ir importuotojams laikotarpiu, per kurį galiojo įstatyminis potvarkis Nr. 393 B/98 iki pat įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 įvestų pereinamojo laikotarpio nuostatų galiojimo pabaigos, išskyrus 2003 m., už kuriuos Portugalijos valdžios institucijoms pavyko įrodyti, kad nauda suteikta nebuvo.

| (146) | Dėl augintojų Komisija mano, kad laikotarpiu prieš mokesčio įvedimą priemonė buvo valstybės pagalba, patenkanti į 107 straipsnio 1 dalies taikymo lauką. |
| --- | --- |

(146)

Dėl augintojų Komisija mano, kad laikotarpiu prieš mokesčio įvedimą priemonė buvo valstybės pagalba, patenkanti į 107 straipsnio 1 dalies taikymo lauką.

| (147) | Dėl paslaugas teikusių įmonių Komisija daro išvadą, kad laikotarpiu nuo įstatyminio potvarkio Nr. 393 B/98 įsigaliojimo iki 2005 m., kai baigė galioti įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 įvestos pereinamojo laikotarpio nuostatos, neįmanoma atmesti galimybės, kad valstybės pagalbos būta. |
| --- | --- |

(147)

Dėl paslaugas teikusių įmonių Komisija daro išvadą, kad laikotarpiu nuo įstatyminio potvarkio Nr. 393 B/98 įsigaliojimo iki 2005 m., kai baigė galioti įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 įvestos pereinamojo laikotarpio nuostatos, neįmanoma atmesti galimybės, kad valstybės pagalbos būta.

2.   PAGALBOS NETEISĖTUMAS

| (148) | Komisija konstatuoja, kad Portugalija nepranešė, kaip reikalaujama pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį, nei apie pagalbos priemones, taikytas nuo 1999 m., nei apie tvarką, numatytą pagal įstatyminius potvarkius Nr. 197/2002 ir Nr. 244/2003. Tarybos sprendimo (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punkte neteisėta pagalba tiksliai apibrėžiama kaip nauja pagalba, teikiama pažeidžiant sutarties 93 straipsnio 3 dalies nuostatas. |
| --- | --- |

(148)

Komisija konstatuoja, kad Portugalija nepranešė, kaip reikalaujama pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį, nei apie pagalbos priemones, taikytas nuo 1999 m., nei apie tvarką, numatytą pagal įstatyminius potvarkius Nr. 197/2002 ir Nr. 244/2003. Tarybos sprendimo (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punkte neteisėta pagalba tiksliai apibrėžiama kaip nauja pagalba, teikiama pažeidžiant sutarties 93 straipsnio 3 dalies nuostatas.

| (149) | Portugalijos taikytos priemonės turi valstybės pagalbos bruožų. Tai reiškia, kad tai nauja pagalba, apie kurią Komisijai nepranešta, o todėl ji yra neteisėta pagal SESV. |
| --- | --- |

(149)

Portugalijos taikytos priemonės turi valstybės pagalbos bruožų. Tai reiškia, kad tai nauja pagalba, apie kurią Komisijai nepranešta, o todėl ji yra neteisėta pagal SESV.

| (150) | Galimos pagalbos atitikties tyrimas susidės iš dviejų dalių: pirmoje dalyje Komisija nagrinės paslaugas teikusioms įmonėms suteiktos pagalbos atitiktį, o antroje dalyje ji nagrinės galimos pagalbos, suteiktos skerdykloms ir išpjaustymo įmonėms, importuotojams ir sektoriuje Bendrijos mastu veikiantiems ūkinės veiklos vykdytojams, taip pat augintojams, atitiktį. |
| --- | --- |

(150)

Galimos pagalbos atitikties tyrimas susidės iš dviejų dalių: pirmoje dalyje Komisija nagrinės paslaugas teikusioms įmonėms suteiktos pagalbos atitiktį, o antroje dalyje ji nagrinės galimos pagalbos, suteiktos skerdykloms ir išpjaustymo įmonėms, importuotojams ir sektoriuje Bendrijos mastu veikiantiems ūkinės veiklos vykdytojams, taip pat augintojams, atitiktį.

| (151) | Kadangi tai pagalba, nuo 2002 m. finansuota iš parafiskalinio mokesčio, Komisija turi išnagrinėti tiek finansuotus veiksmus, t. y. pagalbą, tiek pagalbos finansavimą tuo atveju, jei finansavimas yra neatskiriama pagalbos priemonės dalis. Todėl Teismo požiūriu, kai pagalbos finansavimo būdas, ypač kai tai privalomos įmokos, yra neatskiriama pagalbos priemonės dalis, Komisija, atlikdama pagalbos tyrimą, būtinai turi atsižvelgti į finansavimo būdą (45). Kaip nurodyta šio sprendimo 135 konstatuojamojoje dalyje, pagalbos finansavimo būdas laikytinas neatskiriama pagalbos priemonės dalimi. |
| --- | --- |

(151)

Kadangi tai pagalba, nuo 2002 m. finansuota iš parafiskalinio mokesčio, Komisija turi išnagrinėti tiek finansuotus veiksmus, t. y. pagalbą, tiek pagalbos finansavimą tuo atveju, jei finansavimas yra neatskiriama pagalbos priemonės dalis. Todėl Teismo požiūriu, kai pagalbos finansavimo būdas, ypač kai tai privalomos įmokos, yra neatskiriama pagalbos priemonės dalis, Komisija, atlikdama pagalbos tyrimą, būtinai turi atsižvelgti į finansavimo būdą (45). Kaip nurodyta šio sprendimo 135 konstatuojamojoje dalyje, pagalbos finansavimo būdas laikytinas neatskiriama pagalbos priemonės dalimi.

3.   PAGALBOS ATITIKTIES TYRIMAS

3.1.   TYRIMAS, ATSIŽVELGIANT Į PAGALBAI, APIE KURIĄ NEPRANEŠTA, TAIKOMAS NUOSTATAS

3.1.1.   
  Pagalba paslaugas teikusioms įmonėms

a)   Pagalbos atitiktis pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį

| (152) | Draudimui, įtvirtintam SESV 107 straipsnio 1 dalyje, taikomos išimtys. |
| --- | --- |

(152)

Draudimui, įtvirtintam SESV 107 straipsnio 1 dalyje, taikomos išimtys.

| (153) | Remiantis Teisingumo Teismo praktika, kompensacijos už viešąsias paslaugas nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, jei jos patenkina tam tikras sąlygas (plg. šio sprendimo 89 konstatuojamąją dalį). Vis dėlto jei kompensacijos už viešąsias paslaugas šių sąlygų neatitinka, ir jei patenkinami bendrieji SESV 107 straipsnio 1 dalies taikomumo kriterijai, šios kompensacijos laikomos valstybės pagalba, kuri vis dėlto gali būti paskelbta suderinama su SESV pagal 106 straipsnio 2 dalį, jei ji reikalinga bendros ekonominės svarbos paslaugų veikimui ir neturi įtakos prekybos raidai taip, kad pakenktų Sąjungos interesams. Komisija nurodė sąlygas, kurios turi būti patenkintos, kad būtų pasiekta šios pusiausvyros. Dar savo Komunikate dėl Europos bendros svarbos paslaugų 2001 m. (46) Komisija nurodė, kad reikia užtikrinti, kad visi EB sutarties taisyklių apribojimai, pirmiausia konkurencijos ir su vidaus rinka susijusių laisvių, nebūtų didesni nei būtina tam, kad būtų gerai vykdoma viešųjų paslaugų misija. Visų pirma tai reiškia, kad atlygis neturi būti didesnis už grynąsias papildomas sąnaudas, kurias patiria atitinkamą viešąją paslaugą teikianti įmonė. Komisija šias sąlygas taip pat nurodė vėliau ir dokumente dėl Bendrijos vykdomos valstybės paramos viešosios paslaugos kompensacijos forma kontrolės (47) ir 2005 m. lapkričio 28 d. sprendime dėl 86 straipsnio 2 dalies taikymo (48). Dėl kompensacijos apskaičiavimo Komisija nurodė, kad kompensacija negali viršyti sumos, kurios reikia padengti sąnaudas, susidariusias vykdant viešosios paslaugos įsipareigojimus, atsižvelgiant į gautas pajamas ir pagrįstą pelną vykdant įsipareigojimus. Pagrįstą pelną gali sudaryti visas ar dalis konkrečios įmonės padidėjęs produktyvumas per sutartą ir ribotą laikotarpį, dėl kurio nesumažėja įmonei valstybės patikėtų paslaugų kiekis. |
| --- | --- |

(153)

Remiantis Teisingumo Teismo praktika, kompensacijos už viešąsias paslaugas nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, jei jos patenkina tam tikras sąlygas (plg. šio sprendimo 89 konstatuojamąją dalį). Vis dėlto jei kompensacijos už viešąsias paslaugas šių sąlygų neatitinka, ir jei patenkinami bendrieji SESV 107 straipsnio 1 dalies taikomumo kriterijai, šios kompensacijos laikomos valstybės pagalba, kuri vis dėlto gali būti paskelbta suderinama su SESV pagal 106 straipsnio 2 dalį, jei ji reikalinga bendros ekonominės svarbos paslaugų veikimui ir neturi įtakos prekybos raidai taip, kad pakenktų Sąjungos interesams. Komisija nurodė sąlygas, kurios turi būti patenkintos, kad būtų pasiekta šios pusiausvyros. Dar savo Komunikate dėl Europos bendros svarbos paslaugų 2001 m. (46) Komisija nurodė, kad reikia užtikrinti, kad visi EB sutarties taisyklių apribojimai, pirmiausia konkurencijos ir su vidaus rinka susijusių laisvių, nebūtų didesni nei būtina tam, kad būtų gerai vykdoma viešųjų paslaugų misija. Visų pirma tai reiškia, kad atlygis neturi būti didesnis už grynąsias papildomas sąnaudas, kurias patiria atitinkamą viešąją paslaugą teikianti įmonė. Komisija šias sąlygas taip pat nurodė vėliau ir dokumente dėl Bendrijos vykdomos valstybės paramos viešosios paslaugos kompensacijos forma kontrolės (47) ir 2005 m. lapkričio 28 d. sprendime dėl 86 straipsnio 2 dalies taikymo (48). Dėl kompensacijos apskaičiavimo Komisija nurodė, kad kompensacija negali viršyti sumos, kurios reikia padengti sąnaudas, susidariusias vykdant viešosios paslaugos įsipareigojimus, atsižvelgiant į gautas pajamas ir pagrįstą pelną vykdant įsipareigojimus. Pagrįstą pelną gali sudaryti visas ar dalis konkrečios įmonės padidėjęs produktyvumas per sutartą ir ribotą laikotarpį, dėl kurio nesumažėja įmonei valstybės patikėtų paslaugų kiekis.

| (154) | Bendrijos bendrųjų nuostatų dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma 18 punkte nurodyta, kad „pagrįstu pelnu“ reikia laikyti nuosavo kapitalo grąžos normą, kuria atsižvelgiama į riziką ar į rizikos nebuvimą, įmonės patiriamą dėl valstybės narės intervencijos, visų pirma jeigu valstybė narė suteikia išimtines arba specialiąsias teises. Paprastai ši norma neturi viršyti vidutinės atitinkamo sektoriaus pastarųjų metų normos. Jeigu tam tikruose sektoriuose nėra jokios įmonės, panašios į įmonę, kuriai patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, palyginimas galimas su kitose valstybėse narėse esančiomis arba prireikus su kituose sektoriuose veikiančiomis įmonėmis, su sąlyga, kad atsižvelgiama į kiekvienos įmonės ypatybes. Kad nustatytų, kas yra pagrįstas pelnas, valstybė narė gali nustatyti skatinamuosius kriterijus, susijusius, be kita ko, su teikiamos paslaugos kokybe ir produktyvumo prieaugį. |
| --- | --- |

(154)

Bendrijos bendrųjų nuostatų dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma 18 punkte nurodyta, kad „pagrįstu pelnu“ reikia laikyti nuosavo kapitalo grąžos normą, kuria atsižvelgiama į riziką ar į rizikos nebuvimą, įmonės patiriamą dėl valstybės narės intervencijos, visų pirma jeigu valstybė narė suteikia išimtines arba specialiąsias teises. Paprastai ši norma neturi viršyti vidutinės atitinkamo sektoriaus pastarųjų metų normos. Jeigu tam tikruose sektoriuose nėra jokios įmonės, panašios į įmonę, kuriai patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, palyginimas galimas su kitose valstybėse narėse esančiomis arba prireikus su kituose sektoriuose veikiančiomis įmonėmis, su sąlyga, kad atsižvelgiama į kiekvienos įmonės ypatybes. Kad nustatytų, kas yra pagrįstas pelnas, valstybė narė gali nustatyti skatinamuosius kriterijus, susijusius, be kita ko, su teikiamos paslaugos kokybe ir produktyvumo prieaugį.

| (155) | Kaip nurodyta šio sprendimo 99 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija iš Portugalijos valdžios institucijų pateiktų duomenų negali daryti išvados, kad kompensacija apskaičiuota atsižvelgiant į pagrįstą pelną, neviršijantį sektoriuje vyraujančios vidutinės normos. Komisijos tarnybos Portugalijos valdžios institucijų ne kartą prašė pateikti visus duomenis, kurių reikia, kad būtų galima nustatyti, ar nagrinėjamu atveju yra įvykdytos valstybės pagalbos, teikiamos bendros ekonominės svarbos paslaugos forma, išimties sąlygos. Iš tikrųjų Portugalijos valdžios institucijų pateikti duomenys nerodo, kad, siekiant nustatyti atitinkamame sektoriuje vyraujančią vidutinę normą, būtų buvęs atliktas palyginimas su kitomis įmonėmis. |
| --- | --- |

(155)

Kaip nurodyta šio sprendimo 99 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija iš Portugalijos valdžios institucijų pateiktų duomenų negali daryti išvados, kad kompensacija apskaičiuota atsižvelgiant į pagrįstą pelną, neviršijantį sektoriuje vyraujančios vidutinės normos. Komisijos tarnybos Portugalijos valdžios institucijų ne kartą prašė pateikti visus duomenis, kurių reikia, kad būtų galima nustatyti, ar nagrinėjamu atveju yra įvykdytos valstybės pagalbos, teikiamos bendros ekonominės svarbos paslaugos forma, išimties sąlygos. Iš tikrųjų Portugalijos valdžios institucijų pateikti duomenys nerodo, kad, siekiant nustatyti atitinkamame sektoriuje vyraujančią vidutinę normą, būtų buvęs atliktas palyginimas su kitomis įmonėmis.

| (156) | Todėl Komisija negali daryti paslaugų teikėjams palankios išvados dėl pagalbos atitikties pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(156)

Todėl Komisija negali daryti paslaugų teikėjams palankios išvados dėl pagalbos atitikties pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį.

b)   Pagalbos atitiktis pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą

| (157) | SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte numatyta, kad su bendrąja rinka galima laikyti suderinama pagalbą, skirtą tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendrajam interesui. Kad pagalbai būtų galima pritaikyti šiame punkte numatytą išimtį, pagalba turi padėti nagrinėjamo sektoriaus plėtrai. |
| --- | --- |

(157)

SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte numatyta, kad su bendrąja rinka galima laikyti suderinama pagalbą, skirtą tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendrajam interesui. Kad pagalbai būtų galima pritaikyti šiame punkte numatytą išimtį, pagalba turi padėti nagrinėjamo sektoriaus plėtrai.

| (158) | Nagrinėjamu atveju Portugalijos valdžios institucijos tvirtina įvertinusios visas sąnaudas, susijusias su žinduolių ir naminių paukščių šalutinių produktų surinkimo, perdirbimo ir naikinimo operacijomis nuo 1999 m. Nuo 2002 m. spalio mėn. sąnaudų, susijusių su tokiomis žinduolių ir naminių paukščių šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo operacijomis, finansavimas užtikrinamas pajamomis iš mokesčio skerdykloms, neiškaulinėtos galvijienos ir kiaulienos importuotojams ir Bendrijoje veiklą veikiantiems ūkinės veiklos subjektams, tai yra su neiškaulinėta galvijiena ir kiauliena dirbantiems ūkinės veiklos vykdytojams/jos gavėjams, jeigu jie patys nevykdo šių operacijų. |
| --- | --- |

(158)

Nagrinėjamu atveju Portugalijos valdžios institucijos tvirtina įvertinusios visas sąnaudas, susijusias su žinduolių ir naminių paukščių šalutinių produktų surinkimo, perdirbimo ir naikinimo operacijomis nuo 1999 m. Nuo 2002 m. spalio mėn. sąnaudų, susijusių su tokiomis žinduolių ir naminių paukščių šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo operacijomis, finansavimas užtikrinamas pajamomis iš mokesčio skerdykloms, neiškaulinėtos galvijienos ir kiaulienos importuotojams ir Bendrijoje veiklą veikiantiems ūkinės veiklos subjektams, tai yra su neiškaulinėta galvijiena ir kiauliena dirbantiems ūkinės veiklos vykdytojams/jos gavėjams, jeigu jie patys nevykdo šių operacijų.

| (159) | Pagal 2000–2006 m. Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriuje (toliau – gairės) (49) 23.3 punktą ir Komisijos komunikatą dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (50) bet kokia neteisėta valstybės pagalba, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punkte, turi būti vertinama pagal valstybės pagalbos suteikimo momentu galiojusias taisykles ir gaires. 2002 m. Komisija priėmė Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos, susijusios su USE tyrimais, kritusiais gyvūnais ir skerdyklų atliekomis. Šios gairės buvo taikomos 2003 m. sausio 1 d.–2006 m. gruodžio 31 d. (51) USE gairių 44 punkte numatyta principo, kad neteisėta pagalba turi būti vertinama pagal pagalbos suteikimo momentu galiojusias taisykles, išimtis, taikoma atvejams, konkrečiai susijusiems su skerdyklų atliekomis. Pagal USE gairių 47 punktą Komisija taikys gairių 11.4 punktu grindžiamus principus iki 2002 m. pabaigos suteiktai neteisėtai pagalbai, susijusiai su skerdyklų atliekomis. Todėl USE gairių 47 punktas yra reikiamas teisinis pagrindas nuo 1999 m. suteiktai pagalbai vertinti. |
| --- | --- |

(159)

Pagal 2000–2006 m. Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriuje (toliau – gairės) (49) 23.3 punktą ir Komisijos komunikatą dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (50) bet kokia neteisėta valstybės pagalba, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punkte, turi būti vertinama pagal valstybės pagalbos suteikimo momentu galiojusias taisykles ir gaires. 2002 m. Komisija priėmė Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos, susijusios su USE tyrimais, kritusiais gyvūnais ir skerdyklų atliekomis. Šios gairės buvo taikomos 2003 m. sausio 1 d.–2006 m. gruodžio 31 d. (51) USE gairių 44 punkte numatyta principo, kad neteisėta pagalba turi būti vertinama pagal pagalbos suteikimo momentu galiojusias taisykles, išimtis, taikoma atvejams, konkrečiai susijusiems su skerdyklų atliekomis. Pagal USE gairių 47 punktą Komisija taikys gairių 11.4 punktu grindžiamus principus iki 2002 m. pabaigos suteiktai neteisėtai pagalbai, susijusiai su skerdyklų atliekomis. Todėl USE gairių 47 punktas yra reikiamas teisinis pagrindas nuo 1999 m. suteiktai pagalbai vertinti.

| (160) | Pagal Bendrijos 2007–2013 m. valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose gairių 194 punkto c) papunktį nuo šių gairių įsigaliojimo 2007 m. sausio 1 d. Komisija nebetaiko USE gairių, išskyrus neteisėtą valstybės pagalbą, suteiktą iki 2007 m. sausio 1 d., nurodytą tų gairių 43 punkte ir tolimesniuose punktuose. Todėl USE gairių 47 punktas tebėra taikytina nuostata nuo 2003 m. sausio 1 d. suteiktai neteisėtai pagalbai, susijusiai su skerdyklų atliekomis. |
| --- | --- |

(160)

Pagal Bendrijos 2007–2013 m. valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose gairių 194 punkto c) papunktį nuo šių gairių įsigaliojimo 2007 m. sausio 1 d. Komisija nebetaiko USE gairių, išskyrus neteisėtą valstybės pagalbą, suteiktą iki 2007 m. sausio 1 d., nurodytą tų gairių 43 punkte ir tolimesniuose punktuose. Todėl USE gairių 47 punktas tebėra taikytina nuostata nuo 2003 m. sausio 1 d. suteiktai neteisėtai pagalbai, susijusiai su skerdyklų atliekomis.

| (161) | USE gairių 47 punkte numatytos įvairios nuostatos, susijusios su skerdyklų atliekomis. |
| --- | --- |

(161)

USE gairių 47 punkte numatytos įvairios nuostatos, susijusios su skerdyklų atliekomis.

| (162) | Remiantis USE gairių 47 punktu Komisija nuo 2001 m. sausio mėn. valstybės pagalbos, susijusios su skerdyklų atliekomis srityje yra priėmusi nemažai individualių sprendimų, pagal kuriuos leido pagalbą, kuria padengiama iki 100 % ypatingos grėsmės medžiagų, mėsos ir kaulų miltų ir šių produktų turinčių gyvūnų pašarų, kurie turėjo būti utilizuoti pagal naujus Bendrijos teisės aktus dėl USE, utilizavimo sąnaudų. Šie sprendimai visų pirma buvo grindžiami žemės ūkio gairių 11.4 punktu, atsižvelgus į trumpalaikį tokios pagalbos pobūdį ir į poreikį paisyti principo „teršėjas moka“. Komisija išimties tvarka pripažino, kad tokia pagalba teikiama ne tik gyvų gyvūnų produkcijos srityje veikiantiems ūkio subjektams, bet ir, pvz., skerdykloms. Komisija taikys tuos pačius principus neteisėtai valstybės pagalbai, iki 2002 m. pabaigos suteiktai panašioms sąnaudoms, susijusioms su naujaisiais Bendrijos teisės aktais dėl USE, nepaveikdama kitų Bendrijos teisės nuostatų laikymosi. |
| --- | --- |

(162)

Remiantis USE gairių 47 punktu Komisija nuo 2001 m. sausio mėn. valstybės pagalbos, susijusios su skerdyklų atliekomis srityje yra priėmusi nemažai individualių sprendimų, pagal kuriuos leido pagalbą, kuria padengiama iki 100 % ypatingos grėsmės medžiagų, mėsos ir kaulų miltų ir šių produktų turinčių gyvūnų pašarų, kurie turėjo būti utilizuoti pagal naujus Bendrijos teisės aktus dėl USE, utilizavimo sąnaudų. Šie sprendimai visų pirma buvo grindžiami žemės ūkio gairių 11.4 punktu, atsižvelgus į trumpalaikį tokios pagalbos pobūdį ir į poreikį paisyti principo „teršėjas moka“. Komisija išimties tvarka pripažino, kad tokia pagalba teikiama ne tik gyvų gyvūnų produkcijos srityje veikiantiems ūkio subjektams, bet ir, pvz., skerdykloms. Komisija taikys tuos pačius principus neteisėtai valstybės pagalbai, iki 2002 m. pabaigos suteiktai panašioms sąnaudoms, susijusioms su naujaisiais Bendrijos teisės aktais dėl USE, nepaveikdama kitų Bendrijos teisės nuostatų laikymosi.

| (163) | USE gairių 47 punkte primenama, jog Komisija išimties tvarka pripažino, kad tokia valstybės pagalba teikiama ir kitiems ūkio subjektams nei veikiantieji gyvų gyvūnų produkcijos srityje, pvz., skerdykloms. Anksčiau Komisija yra nusprendusi, kad tokia išimtis taip pat turėtų apimti kitas įmones, vykdančias su gyvų gyvūnų produkcija glaudžiai susijusias funkcijas, pvz., gyvūnų supirkimo įmones. |
| --- | --- |

(163)

USE gairių 47 punkte primenama, jog Komisija išimties tvarka pripažino, kad tokia valstybės pagalba teikiama ir kitiems ūkio subjektams nei veikiantieji gyvų gyvūnų produkcijos srityje, pvz., skerdykloms. Anksčiau Komisija yra nusprendusi, kad tokia išimtis taip pat turėtų apimti kitas įmones, vykdančias su gyvų gyvūnų produkcija glaudžiai susijusias funkcijas, pvz., gyvūnų supirkimo įmones.

| (164) | Remdamasi žemės ūkio gairių 11.4 punktu, Komisija leido suteikti iki 100 % pagalbą tikrosioms sąnaudoms, patiriamoms dėl tokių priemonių kaip sveikatos kontrolė, tyrimai ir kitokios atrankinės patikros, vaistų ir fitosanitarijos produktų pirkimo bei administravimo priemonės bei dėl derliaus sunaikinimo, su sąlyga, kad:






  — | Bendrijos, nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu yra nustatyta tinkama nagrinėjamos ligos prevencijos, priežiūros ar pašalinimo programa, |
| --- | --- | --- |

(164)

Remdamasi žemės ūkio gairių 11.4 punktu, Komisija leido suteikti iki 100 % pagalbą tikrosioms sąnaudoms, patiriamoms dėl tokių priemonių kaip sveikatos kontrolė, tyrimai ir kitokios atrankinės patikros, vaistų ir fitosanitarijos produktų pirkimo bei administravimo priemonės bei dėl derliaus sunaikinimo, su sąlyga, kad:

—

Bendrijos, nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu yra nustatyta tinkama nagrinėjamos ligos prevencijos, priežiūros ar pašalinimo programa,

| — | ligos kelia nerimą valdžios insitucijoms, |
| --- | --- |

—

ligos kelia nerimą valdžios insitucijoms,

| — | pagalbos priemonėmis siekiama prevencijos ir (arba) žalos atlyginimo, |
| --- | --- |

—

pagalbos priemonėmis siekiama prevencijos ir (arba) žalos atlyginimo,

| — | pagalba yra suderinama su Bendrijos veterinarijos ir fitosanitarijos teisės aktais. |
| --- | --- |

—

pagalba yra suderinama su Bendrijos veterinarijos ir fitosanitarijos teisės aktais.

| (165) | Pagal USE gairių 47 punktą taikomi ir šie principai. |
| --- | --- |

(165)

Pagal USE gairių 47 punktą taikomi ir šie principai.

| (166) | USE – tai užkrečiamoji liga, pražūtinga žmogaus sveikatai. Apie gyvūnų ligos pirminį židinį būtina pranešti tiesiogiai Komisijai ir kitoms valstybėms narėms (52). Pagalbos priemonės tikslas yra užtikrinti, kad su surinkimu, gabenimu, perdirbimu ir sunaikinimu susijusios būtinos prevencijos priemonės būtų įgyvendintos laikantis 1999–2005 m. mėsos sektoriuje galiojusių veterinarijos teisės aktų. |
| --- | --- |

(166)

USE – tai užkrečiamoji liga, pražūtinga žmogaus sveikatai. Apie gyvūnų ligos pirminį židinį būtina pranešti tiesiogiai Komisijai ir kitoms valstybėms narėms (52). Pagalbos priemonės tikslas yra užtikrinti, kad su surinkimu, gabenimu, perdirbimu ir sunaikinimu susijusios būtinos prevencijos priemonės būtų įgyvendintos laikantis 1999–2005 m. mėsos sektoriuje galiojusių veterinarijos teisės aktų.

| (167) | Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad Portugalija nurodė nuo 1999 m. iki 2002 m. pabaigos dengusi visas su žinduolių ir paukščių mėsos šalutinių produktų surinkimu, perdirbimu ir naikinimo susijusių veiksmų išlaidas, atsižvelgdama į Komisijos patvirtintas neatidėliotinas priemones pagal Sprendimą 98/653/EB, kuriuo draudžiama eksportuoti mėsos, kaulų miltus bei žinduolių mėsos ir kaulų miltus. Ji taip pat pažymi, kad Portugalijai taikytos galvijienos embargo priemonės atšauktos tik priėmus reglamentą (EB) Nr. 1993/2004. |
| --- | --- |

(167)

Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad Portugalija nurodė nuo 1999 m. iki 2002 m. pabaigos dengusi visas su žinduolių ir paukščių mėsos šalutinių produktų surinkimu, perdirbimu ir naikinimo susijusių veiksmų išlaidas, atsižvelgdama į Komisijos patvirtintas neatidėliotinas priemones pagal Sprendimą 98/653/EB, kuriuo draudžiama eksportuoti mėsos, kaulų miltus bei žinduolių mėsos ir kaulų miltus. Ji taip pat pažymi, kad Portugalijai taikytos galvijienos embargo priemonės atšauktos tik priėmus reglamentą (EB) Nr. 1993/2004.

| (168) | Komisija taip pat pabrėžia, kad pagal USE gairių 33 ir 34 punktą įmonės parinktos ir jos atlyginta pagal rinkos principus, be diskriminacijos (žr. šio sprendimo 21 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis); šiuo atveju Komisija gali sutikti su tuo, kad atsižvelgdamos į priemonių neatidėliotiną pobūdį, Portugalijos valdžios institucijos paslaugų teikėjus pasirinko pagal 1999 m. birželio 8 d. įstatyminį potvarkį Nr. 197/99, kuriuo pagal Portugalijos valdžios institucijų suteiktą informaciją yra perkeliamos Direktyvos 97/52/EB nuostatos, nesuorganizavusios viešųjų pirkimų (žr. šio sprendimo 24 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(168)

Komisija taip pat pabrėžia, kad pagal USE gairių 33 ir 34 punktą įmonės parinktos ir jos atlyginta pagal rinkos principus, be diskriminacijos (žr. šio sprendimo 21 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis); šiuo atveju Komisija gali sutikti su tuo, kad atsižvelgdamos į priemonių neatidėliotiną pobūdį, Portugalijos valdžios institucijos paslaugų teikėjus pasirinko pagal 1999 m. birželio 8 d. įstatyminį potvarkį Nr. 197/99, kuriuo pagal Portugalijos valdžios institucijų suteiktą informaciją yra perkeliamos Direktyvos 97/52/EB nuostatos, nesuorganizavusios viešųjų pirkimų (žr. šio sprendimo 24 konstatuojamąją dalį).

| (169) | Portugalijos valdžios institucijos nurodė, kad pagal įstatyminį potvarkį Nr. 197/2002 buvo numatyta laikytis įsipareigojimų, numatytų pagal Tarybos sprendimą 2000/766/EB, drauge laikantis principo „teršėjas moka“ (žr. šio sprendimo 65 ir 66 konstatuojamąsias dalis). Jos patvirtino, kad ištekliai negalėjo būti panaudoti galimai konkurencinei veiklai, kurią būtų galėjusios vykdyti paslaugas teikusios įmonės, kadangi šios įmonės iš tikrųjų užsiėmė tik gyvūninių šalutinių produktų surinkimu, perdirbimu, vežimu ir naikinimu. |
| --- | --- |

(169)

Portugalijos valdžios institucijos nurodė, kad pagal įstatyminį potvarkį Nr. 197/2002 buvo numatyta laikytis įsipareigojimų, numatytų pagal Tarybos sprendimą 2000/766/EB, drauge laikantis principo „teršėjas moka“ (žr. šio sprendimo 65 ir 66 konstatuojamąsias dalis). Jos patvirtino, kad ištekliai negalėjo būti panaudoti galimai konkurencinei veiklai, kurią būtų galėjusios vykdyti paslaugas teikusios įmonės, kadangi šios įmonės iš tikrųjų užsiėmė tik gyvūninių šalutinių produktų surinkimu, perdirbimu, vežimu ir naikinimu.

| (170) | Komisija taip pat konstatuoja, kad atsakomybė už paslaugą ir jos finansavimą buvo perkelta ūkinės veiklos vykdytojams, kartu įvedus pereinamąjį laikotarpį pagal įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 įvestą sistemą. |
| --- | --- |

(170)

Komisija taip pat konstatuoja, kad atsakomybė už paslaugą ir jos finansavimą buvo perkelta ūkinės veiklos vykdytojams, kartu įvedus pereinamąjį laikotarpį pagal įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 įvestą sistemą.

| (171) | Dėl išskirtinių aplinkybių ir neatidėliotinos padėties, kurią 1999–2004 m. sukėlė USE plitimo pavojus, ir dėl to, kad pagal įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 numatytas palaipsnis atsakomybės už paslaugas ir jų finansavimą perdavimas sektoriuje veikiantiems ūkinės veiklos vykdytojams, Komisija mano, kad šią pagalbą galima laikyti trumpalaike, o ilguoju laikotarpiu laikomasi principo „teršėjas moka“. |
| --- | --- |

(171)

Dėl išskirtinių aplinkybių ir neatidėliotinos padėties, kurią 1999–2004 m. sukėlė USE plitimo pavojus, ir dėl to, kad pagal įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 numatytas palaipsnis atsakomybės už paslaugas ir jų finansavimą perdavimas sektoriuje veikiantiems ūkinės veiklos vykdytojams, Komisija mano, kad šią pagalbą galima laikyti trumpalaike, o ilguoju laikotarpiu laikomasi principo „teršėjas moka“.

| (172) | Tad Komisija, remdamasi turima informacija, gali padaryti išvadą, kad nuo 1999 m. iki 2002 m. pabaigos suteiktai pagalbai galima pritaikyti išimtį, numatytą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(172)

Tad Komisija, remdamasi turima informacija, gali padaryti išvadą, kad nuo 1999 m. iki 2002 m. pabaigos suteiktai pagalbai galima pritaikyti išimtį, numatytą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį.

| (173) | Dėl pagalbos, suteiktos nuo 2003 m. iki 2005 m. pabaigos, Komisija, atsižvelgdama į neatidėliotiną padėtį iki pat 2004 m. pabaigos ir į tai, kad pagal įstatyminį potvarkį numatyta laipsniška atsakomybės ir paslaugų finansavimo perdavimas, kaip nurodyta pirmiau, mano, kad pagalbą galima laikyti suderinamą ir atitinkančią USE gairių 47 punkto nuostatas, jei ji atitinka tikrąsias suteiktų paslaugų sąnaudas. |
| --- | --- |

(173)

Dėl pagalbos, suteiktos nuo 2003 m. iki 2005 m. pabaigos, Komisija, atsižvelgdama į neatidėliotiną padėtį iki pat 2004 m. pabaigos ir į tai, kad pagal įstatyminį potvarkį numatyta laipsniška atsakomybės ir paslaugų finansavimo perdavimas, kaip nurodyta pirmiau, mano, kad pagalbą galima laikyti suderinamą ir atitinkančią USE gairių 47 punkto nuostatas, jei ji atitinka tikrąsias suteiktų paslaugų sąnaudas.

| (174) | Kaip nurodyta šio sprendimo 100 konstatuojamojoje dalyje, Portugalijos valdžios institucijos įrodė, kad 1999–2005 m. laikotarpiu pagalba atitiko paslaugas teikusių įmonių tikrąsias sąnaudas. |
| --- | --- |

(174)

Kaip nurodyta šio sprendimo 100 konstatuojamojoje dalyje, Portugalijos valdžios institucijos įrodė, kad 1999–2005 m. laikotarpiu pagalba atitiko paslaugas teikusių įmonių tikrąsias sąnaudas.

| (175) | Tad Komisija, remdamasi turima informacija, daro išvadą, kad nuo 2003 m. iki 2005 m. lapkričio mėn. suteiktai pagalbai galima pritaikyti išimtį, numatytą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(175)

Tad Komisija, remdamasi turima informacija, daro išvadą, kad nuo 2003 m. iki 2005 m. lapkričio mėn. suteiktai pagalbai galima pritaikyti išimtį, numatytą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį.

3.1.2.   
  Pagalba skerdykloms, išpjaustymo įmonėms, importuotojams, Bendrijoje veiklą vykdantiems sektoriaus ūkinės veiklos vykdytojams ir augintojams

| (176) | Kaip Komisija nurodė šio sprendimo 166 konstatuojamojoje dalyje, 1999–2004 m. dėl USE išplitimo pavojaus Portugalijoje susidarė išskirtinės aplinkybės ir neatidėliotina padėtis. Atsižvelgdama į šią išskirtinę situaciją ir dėl to, kad įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 numatytas laipsniškas atsakomybės ir finansavimo perdavimas sektoriuje veikiantiems ūkinės veiklos vykdytojams, Komisija mano, kad šią pagalbą galima laikyti trumpalaike, o ilguoju laikotarpiu laikomasi principo „teršėjas moka“. Atsižvelgdama į savo ankstesnę praktiką, šiuo atveju Komisija mano, kad pagalba pagal USE gairių 47 punktą išimtine tvarka galėjo būti suteikta kitiems sektoriaus ūkinės veiklos vykdytojams, pirmiausia skerdykloms, išpjaustymo įmonėms, importuotojams, Bendrijoje veiklą vykdantiems sektoriaus ūkinės veiklos vykdytojams. |
| --- | --- |

(176)

Kaip Komisija nurodė šio sprendimo 166 konstatuojamojoje dalyje, 1999–2004 m. dėl USE išplitimo pavojaus Portugalijoje susidarė išskirtinės aplinkybės ir neatidėliotina padėtis. Atsižvelgdama į šią išskirtinę situaciją ir dėl to, kad įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 numatytas laipsniškas atsakomybės ir finansavimo perdavimas sektoriuje veikiantiems ūkinės veiklos vykdytojams, Komisija mano, kad šią pagalbą galima laikyti trumpalaike, o ilguoju laikotarpiu laikomasi principo „teršėjas moka“. Atsižvelgdama į savo ankstesnę praktiką, šiuo atveju Komisija mano, kad pagalba pagal USE gairių 47 punktą išimtine tvarka galėjo būti suteikta kitiems sektoriaus ūkinės veiklos vykdytojams, pirmiausia skerdykloms, išpjaustymo įmonėms, importuotojams, Bendrijoje veiklą vykdantiems sektoriaus ūkinės veiklos vykdytojams.

| (177) | Kaip ir paslaugą teikusių įmonių atveju Komisija mano, kad pagalba buvo suteikta nepažeidžiant USE gairių 47 punkte nustatytų principų. |
| --- | --- |

(177)

Kaip ir paslaugą teikusių įmonių atveju Komisija mano, kad pagalba buvo suteikta nepažeidžiant USE gairių 47 punkte nustatytų principų.

| (178) | Tad skerdyklų, išpjaustymo įmonių, importuotojų, Bendrijoje veiklą vykdančių sektoriaus ūkinės veiklos vykdytojų atveju Komisija gali daryti išvadą, kad suteiktai pagalbai galima pritaikyti išimtį, numatytą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(178)

Tad skerdyklų, išpjaustymo įmonių, importuotojų, Bendrijoje veiklą vykdančių sektoriaus ūkinės veiklos vykdytojų atveju Komisija gali daryti išvadą, kad suteiktai pagalbai galima pritaikyti išimtį, numatytą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį.

| (179) | Dėl augintojų Komisija taip pat daro išvadą, kad dėl šio sprendimo 160 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse išdėstytų motyvų pagalba buvo suteikta nepažeidžiant USE gairių 47 punkte nustatytų principų ir jai galima pritaikyti išimtį, numatytą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(179)

Dėl augintojų Komisija taip pat daro išvadą, kad dėl šio sprendimo 160 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse išdėstytų motyvų pagalba buvo suteikta nepažeidžiant USE gairių 47 punkte nustatytų principų ir jai galima pritaikyti išimtį, numatytą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį.

3.2.   PAGALBOS FINANSAVIMAS

| (180) | Nuo 2002 m. spalio mėn., kai įsigaliojo įstatyminis potvarkis Nr. 197/2002, išlaidos, susijusios su žinduolių ir paukščių mėsos šalutinių produktų surinkimu, vežimu, perdirbimu ir naikinimu, finansuojamos iš parafiskalinio mokesčio, taikomo skerdykloms, jautienos, veršienos ir kiaulienos su kaulais importuotojams ir Bendrijos ribose veikiantiems ūkinės veiklos vykdytojams (t. y. jautienos, veršienos ir kiaulienos su kaulais ūkinės veiklos vykdytojams/gavėjams), pajamų. |
| --- | --- |

(180)

Nuo 2002 m. spalio mėn., kai įsigaliojo įstatyminis potvarkis Nr. 197/2002, išlaidos, susijusios su žinduolių ir paukščių mėsos šalutinių produktų surinkimu, vežimu, perdirbimu ir naikinimu, finansuojamos iš parafiskalinio mokesčio, taikomo skerdykloms, jautienos, veršienos ir kiaulienos su kaulais importuotojams ir Bendrijos ribose veikiantiems ūkinės veiklos vykdytojams (t. y. jautienos, veršienos ir kiaulienos su kaulais ūkinės veiklos vykdytojams/gavėjams), pajamų.

| (181) | Vadovaudamasi Teisingumo Teismo praktika (53), Komisija paprastai mano, kad valstybės pagalbos finansavimas iš privalomų mokesčių gali turėti įtakos prekybai, nes jam būdingas apsauginis poveikis, išeinantis už pačios pagalbos ribų. Nagrinėjami mokesčiai iš tikrųjų yra privalomi. Vadovaudamasi ta pačia Teismo praktika, Komisija mano, kad pagalba negali būti finansuojama iš parafiskalinių mokesčių, taikomų ir iš kitų valstybių narių importuotiems produktams. |
| --- | --- |

(181)

Vadovaudamasi Teisingumo Teismo praktika (53), Komisija paprastai mano, kad valstybės pagalbos finansavimas iš privalomų mokesčių gali turėti įtakos prekybai, nes jam būdingas apsauginis poveikis, išeinantis už pačios pagalbos ribų. Nagrinėjami mokesčiai iš tikrųjų yra privalomi. Vadovaudamasi ta pačia Teismo praktika, Komisija mano, kad pagalba negali būti finansuojama iš parafiskalinių mokesčių, taikomų ir iš kitų valstybių narių importuotiems produktams.

| (182) | Atsižvelgiant į šią Teismo praktiką ir į tai, kad pagalba suteikta iš valstybės biudžeto ir todėl yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnį, reikia patikrinti, ar ji pasižymi diskriminaciniu pobūdžiu, pažeidžiančiu SESV 110 straipsnio nuostatas tuo, kad apmokestinami ir iš kitų valstybių narių įvežti produktai. |
| --- | --- |

(182)

Atsižvelgiant į šią Teismo praktiką ir į tai, kad pagalba suteikta iš valstybės biudžeto ir todėl yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnį, reikia patikrinti, ar ji pasižymi diskriminaciniu pobūdžiu, pažeidžiančiu SESV 110 straipsnio nuostatas tuo, kad apmokestinami ir iš kitų valstybių narių įvežti produktai.

| (183) | Portugalijos valdžios institucijos importuotos neiškaulinėtos mėsos apmokestinimą grindė tuo, kad šiems įvežtiems produktams buvo galima pasinaudoti esama tvarka taip pat, kaip ir vidaus produktams, nes neiškaulinėta mėsa reiškia ir tai, kad yra šalutinių produktų, dėl kurių teikiamos surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugos. |
| --- | --- |

(183)

Portugalijos valdžios institucijos importuotos neiškaulinėtos mėsos apmokestinimą grindė tuo, kad šiems įvežtiems produktams buvo galima pasinaudoti esama tvarka taip pat, kaip ir vidaus produktams, nes neiškaulinėta mėsa reiškia ir tai, kad yra šalutinių produktų, dėl kurių teikiamos surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugos.

| (184) | Komisijos turimomis žiniomis, apmokestintos buvo skerdyklos ir skerdenos, skerdenos pusių ir kitų neiškaulinėtų galvijų ir kiaulių dalių importuotojai (žr. įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 2 straipsnio 2 dalį), o mokesčiai naudojami už žinduolių ir paukščių mėsos šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugas (žr. įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 1 straipsnio 1 dalį). |
| --- | --- |

(184)

Komisijos turimomis žiniomis, apmokestintos buvo skerdyklos ir skerdenos, skerdenos pusių ir kitų neiškaulinėtų galvijų ir kiaulių dalių importuotojai (žr. įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 2 straipsnio 2 dalį), o mokesčiai naudojami už žinduolių ir paukščių mėsos šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugas (žr. įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 1 straipsnio 1 dalį).

| (185) | Ši informacija verčia Komisiją abejoti dėl atitikties tarp mokesčio, surinkto iš mokėtojų, ir jų gautų paslaugų. Komisija nustatė, kad ji negali atmesti galimybės, kad egzistuoja galimai iš kitų valstybių narių importuotus produktus (už kuriuos būtina sumokėti mokestį) diskriminuojanti sistema. |
| --- | --- |

(185)

Ši informacija verčia Komisiją abejoti dėl atitikties tarp mokesčio, surinkto iš mokėtojų, ir jų gautų paslaugų. Komisija nustatė, kad ji negali atmesti galimybės, kad egzistuoja galimai iš kitų valstybių narių importuotus produktus (už kuriuos būtina sumokėti mokestį) diskriminuojanti sistema.

| (186) | Po to Portugalijos valdžios institucijos patikino, kad paukštienos šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugos nebuvo finansuojamos iš mokesčių, surinktų iš skerdyklų, skerdenos, skerdenos pusių ir kitų neiškaulinėtų galvijų ir kiaulių dalių importuotojų. Pagal įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 1 priedą jos finansuotos iš paukščių skerdyklų, kurios neskatino paukščių skerdimo metu susidariusių šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo, surinktais mokesčiais; Paukščių skerdienos importuotojai ir su ja dirbantys ūkinės veiklos vykdytojai nuo mokesčio atleisti, nes importuota paukščių skerdiena dažniausiai šalutinių produktų nepagamina. |
| --- | --- |

(186)

Po to Portugalijos valdžios institucijos patikino, kad paukštienos šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugos nebuvo finansuojamos iš mokesčių, surinktų iš skerdyklų, skerdenos, skerdenos pusių ir kitų neiškaulinėtų galvijų ir kiaulių dalių importuotojų. Pagal įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 1 priedą jos finansuotos iš paukščių skerdyklų, kurios neskatino paukščių skerdimo metu susidariusių šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo, surinktais mokesčiais; Paukščių skerdienos importuotojai ir su ja dirbantys ūkinės veiklos vykdytojai nuo mokesčio atleisti, nes importuota paukščių skerdiena dažniausiai šalutinių produktų nepagamina.

| (187) | Tačiau dėl skerdienos, skerdienos pusių ir kitų neiškaulinėtų galvijų ir kiaulių dalių importuotojų ir jomis dirbančių ūkinės veiklos vykdytojų Portugalijos valdžios institucijos pagrindė, kad iš neiškaulinėtų dalių susidaro šalutinių produktų. |
| --- | --- |

(187)

Tačiau dėl skerdienos, skerdienos pusių ir kitų neiškaulinėtų galvijų ir kiaulių dalių importuotojų ir jomis dirbančių ūkinės veiklos vykdytojų Portugalijos valdžios institucijos pagrindė, kad iš neiškaulinėtų dalių susidaro šalutinių produktų.

| (188) | Jau nuo įsakymo pateikti informaciją ir vėliau pradedant procedūrą Komisija Portugalijos valdžios institucijų prašė patikinti, ar importuotiems produktams gali būti taikomas tas pats mechanizmas kaip ir vidaus produktams ir skaičiais įrodyti, kad per atitinkamą ataskaitinį laikotarpį suma, gauta mokesčiu apmokestinus neiškaulinėtą galvijieną ir kiaulieną iš kitų valstybių narių, atitinka paslaugų, suteiktų tik šiems produktams, kainą (žr. sprendimo dėl procedūros pradėjimo 37 dalies h punktą). |
| --- | --- |

(188)

Jau nuo įsakymo pateikti informaciją ir vėliau pradedant procedūrą Komisija Portugalijos valdžios institucijų prašė patikinti, ar importuotiems produktams gali būti taikomas tas pats mechanizmas kaip ir vidaus produktams ir skaičiais įrodyti, kad per atitinkamą ataskaitinį laikotarpį suma, gauta mokesčiu apmokestinus neiškaulinėtą galvijieną ir kiaulieną iš kitų valstybių narių, atitinka paslaugų, suteiktų tik šiems produktams, kainą (žr. sprendimo dėl procedūros pradėjimo 37 dalies h punktą).

| (189) | Portugalijos valdžios institucijos patikino, kad neiškaulinėtos mėsos importuotoms dalims teiktos tos pačios mėsos šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugos, kaip ir vidaus produktams, tačiau jos nepateikė tikslių ir teiginius patvirtinančių skaičių. |
| --- | --- |

(189)

Portugalijos valdžios institucijos patikino, kad neiškaulinėtos mėsos importuotoms dalims teiktos tos pačios mėsos šalutinių produktų surinkimo, vežimo, perdirbimo ir naikinimo paslaugos, kaip ir vidaus produktams, tačiau jos nepateikė tikslių ir teiginius patvirtinančių skaičių.

| (190) | Todėl iš Komisijai pateiktos informacijos negalima padaryti išvados, kad įstatyminiu potvarkiu Nr. 197/2002 įvestas mokestis, kuris buvo renkamas ir nuo importuotų produktų, atitiko sumą, atitinkančią paslaugas, kurios suteiktos už šių produktų pagamintus šalutinius produktus, ir kad importuotiems produktams gali būti suteiktos paslaugos, finansuojamos pagal pagalbos priemonę lygiai taip pat, kaip ir vidaus produktams. |
| --- | --- |

(190)

Todėl iš Komisijai pateiktos informacijos negalima padaryti išvados, kad įstatyminiu potvarkiu Nr. 197/2002 įvestas mokestis, kuris buvo renkamas ir nuo importuotų produktų, atitiko sumą, atitinkančią paslaugas, kurios suteiktos už šių produktų pagamintus šalutinius produktus, ir kad importuotiems produktams gali būti suteiktos paslaugos, finansuojamos pagal pagalbos priemonę lygiai taip pat, kaip ir vidaus produktams.

| (191) | Pagal įstatyminio potvarkio Nr. 244/2003 3 straipsnio 2 dalį skerdyklos, išpjaustymo įmonės, inkubatoriai, kiaušinių pramonės įmonės turėjo mokėti įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 1 priede nustatytus mokesčius. Tai negaliojo organizacijoms, kurioms taikoma šiame potvarkyje numatyta alternatyvi tvarka, kurios mokėjo 2 priede nustatytus mokesčius, kol bus patvirtintas 3 kategorijai priklausančių medžiagų naikinimo planas. Už 1 ir 2 kategorijai priklausančių medžiagų naikinimą iki plano patvirtinimo reikėjo mokėti 0,35 EUR už medžiagos kg (įstatyminio potvarkio Nr. 244/2003 5 straipsnio 1 dalis). |
| --- | --- |

(191)

Pagal įstatyminio potvarkio Nr. 244/2003 3 straipsnio 2 dalį skerdyklos, išpjaustymo įmonės, inkubatoriai, kiaušinių pramonės įmonės turėjo mokėti įstatyminio potvarkio Nr. 197/2002 1 priede nustatytus mokesčius. Tai negaliojo organizacijoms, kurioms taikoma šiame potvarkyje numatyta alternatyvi tvarka, kurios mokėjo 2 priede nustatytus mokesčius, kol bus patvirtintas 3 kategorijai priklausančių medžiagų naikinimo planas. Už 1 ir 2 kategorijai priklausančių medžiagų naikinimą iki plano patvirtinimo reikėjo mokėti 0,35 EUR už medžiagos kg (įstatyminio potvarkio Nr. 244/2003 5 straipsnio 1 dalis).

| (192) | Dėl dalinių pakeitimų, kurie į apmokestinimo sistemą buvo įvesti įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003, Komisija Portugalijos valdžios institucijų paprašė įrodyti, kad importuotų produktų atžvilgiu pirmiau nurodytos paslaugos galėjo būti taikomos lygiai tokiu pat mastu kaip ir vidaus produktų atžvilgiu. |
| --- | --- |

(192)

Dėl dalinių pakeitimų, kurie į apmokestinimo sistemą buvo įvesti įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003, Komisija Portugalijos valdžios institucijų paprašė įrodyti, kad importuotų produktų atžvilgiu pirmiau nurodytos paslaugos galėjo būti taikomos lygiai tokiu pat mastu kaip ir vidaus produktų atžvilgiu.

| (193) | Portugalijos valdžios institucijos patvirtino, kad įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 įvestas mokestis buvo pagrįstas realiai pagamintais šalutiniais produktais, o importuotiems produktams pirmiau nurodytos paslaugos galėjo būti teikiamos lygiai tokiu pat mastu kaip ir vidaus produktams; tačiau Komisija nurodo, kad Portugalijos valdžios institucijos nepateikė šiuos teiginius patvirtinančių skaičių. |
| --- | --- |

(193)

Portugalijos valdžios institucijos patvirtino, kad įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 įvestas mokestis buvo pagrįstas realiai pagamintais šalutiniais produktais, o importuotiems produktams pirmiau nurodytos paslaugos galėjo būti teikiamos lygiai tokiu pat mastu kaip ir vidaus produktams; tačiau Komisija nurodo, kad Portugalijos valdžios institucijos nepateikė šiuos teiginius patvirtinančių skaičių.

| (194) | Todėl neturėdama patvirtinančių duomenų, Komisija negali padaryti išvados, kad įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 įvestas mokestis, kuris buvo renkamas ir nuo importuotų produktų, atitiko sumą, atitinkančią paslaugas, kuriuos suteiktos už šių importuotų produktų pagamintus šalutinius produktus, ir kad importuotiems produktams gali būti suteiktos paslaugos, finansuojamos pagal pagalbos priemonę lygiai taip pat, kaip ir vidaus produktams. |
| --- | --- |

(194)

Todėl neturėdama patvirtinančių duomenų, Komisija negali padaryti išvados, kad įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 įvestas mokestis, kuris buvo renkamas ir nuo importuotų produktų, atitiko sumą, atitinkančią paslaugas, kuriuos suteiktos už šių importuotų produktų pagamintus šalutinius produktus, ir kad importuotiems produktams gali būti suteiktos paslaugos, finansuojamos pagal pagalbos priemonę lygiai taip pat, kaip ir vidaus produktams.

| (195) | Komisija konstatuoja, kad įstatyminiu potvarkiu Nr. 197/2002 įvesta apmokestinimo sistema ir įstatyminio potvarkio Nr. 244/2003 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsnio 2 dalimi įvestomis pereinamojo laikotarpio priemonėmis, yra nesuderinamas su SESV 110 straipsnio nuostatomis dėl galimai diskriminacinės sistemos buvimo iš kitų valstybių narių įvežtų produktų atžvilgiu, už kuriuos taip pat imamas mokestis. |
| --- | --- |

(195)

Komisija konstatuoja, kad įstatyminiu potvarkiu Nr. 197/2002 įvesta apmokestinimo sistema ir įstatyminio potvarkio Nr. 244/2003 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsnio 2 dalimi įvestomis pereinamojo laikotarpio priemonėmis, yra nesuderinamas su SESV 110 straipsnio nuostatomis dėl galimai diskriminacinės sistemos buvimo iš kitų valstybių narių įvežtų produktų atžvilgiu, už kuriuos taip pat imamas mokestis.

VI.   IŠVADOS

| (196) | Komisija apgailestauja, kad Portugalija, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalies nuostatas, neteisėtai suteikė pagalbą skerdyklos atliekų surinkimui, vežimui, perdirbimui ir naikinimui. |
| --- | --- |

(196)

Komisija apgailestauja, kad Portugalija, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalies nuostatas, neteisėtai suteikė pagalbą skerdyklos atliekų surinkimui, vežimui, perdirbimui ir naikinimui.

| (197) | Pagalba skerdyklos atliekų surinkimui, vežimui, perdirbimui ir naikinimui suteikta nepažeidžiant pagalbos gavėjams taikytinų Bendrijos teisės aktų nuostatų. Tačiau šios pagalbos finansavimas, pagrįstas įstatyminiu potvarkiu Nr. 197/2002 įvesta apmokestinimo sistema ir įstatyminio potvarkio Nr. 244/2003 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsnio 2 dalimi įvestomis pereinamojo laikotarpio priemonėmis, yra nesuderinamas su vidaus rinka dėl galimai diskriminacinio jo poveikio iš kitų valstybių narių įvežtų produktų atžvilgiu, už kuriuos taip pat imamas mokestis. |
| --- | --- |

(197)

Pagalba skerdyklos atliekų surinkimui, vežimui, perdirbimui ir naikinimui suteikta nepažeidžiant pagalbos gavėjams taikytinų Bendrijos teisės aktų nuostatų. Tačiau šios pagalbos finansavimas, pagrįstas įstatyminiu potvarkiu Nr. 197/2002 įvesta apmokestinimo sistema ir įstatyminio potvarkio Nr. 244/2003 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsnio 2 dalimi įvestomis pereinamojo laikotarpio priemonėmis, yra nesuderinamas su vidaus rinka dėl galimai diskriminacinio jo poveikio iš kitų valstybių narių įvežtų produktų atžvilgiu, už kuriuos taip pat imamas mokestis.

| (198) | Komisija mano, kad šiuo konkrečiu atveju dera priimti sprendimą su išlyga, pasinaudojant galimybe, kurią suteikia Reglamento (EB) Nr. 659/1999 7 straipsnio 4 dalis, pagal kurią Komisija gali pateikti savo teigiamą sprendimą su sąlygomis, jai leidžiančiomis pripažinti atitiktį vidaus rinkai ir įsipareigojimams, leidžiančiais kontroliuoti, kaip laikomasi jos sprendimo. |
| --- | --- |

(198)

Komisija mano, kad šiuo konkrečiu atveju dera priimti sprendimą su išlyga, pasinaudojant galimybe, kurią suteikia Reglamento (EB) Nr. 659/1999 7 straipsnio 4 dalis, pagal kurią Komisija gali pateikti savo teigiamą sprendimą su sąlygomis, jai leidžiančiomis pripažinti atitiktį vidaus rinkai ir įsipareigojimams, leidžiančiais kontroliuoti, kaip laikomasi jos sprendimo.

| (199) | Kad atitaisytų SESV 110 straipsnio pažeidimą ir taip atgaline data pašalintų galimą diskriminaciją, Portugalija per Komisijos nustatytą laiką ir Komisijos nustatytomis sąlygomis turi grąžinti pajamas, gautas apmokestinus kitų valstybių narių produktus. Atitaisius šį pažeidimą, minėta pagalba bus laikoma atitinkančia sutartį. |
| --- | --- |

(199)

Kad atitaisytų SESV 110 straipsnio pažeidimą ir taip atgaline data pašalintų galimą diskriminaciją, Portugalija per Komisijos nustatytą laiką ir Komisijos nustatytomis sąlygomis turi grąžinti pajamas, gautas apmokestinus kitų valstybių narių produktus. Atitaisius šį pažeidimą, minėta pagalba bus laikoma atitinkančia sutartį.

| (200) | Sąlygas, kurių būtina laikytis grąžinant pajamas, nustato Komisija. Taigi Portugalija minėtą mokestį mokėjusiems asmenims turi grąžinti tą mokesčio už kitų valstybių narių įvežamus produktus dalį, kurią jie sumokėjo nuo mokesčio įsigaliojimo dienos, numatytos pagal įstatyminį potvarkį Nr. 197/2002, iki šio mokesčio taikymo pabaigos, baigus galioti įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 įvestoms pereinamojo laikotarpio nuostatoms. Portugalija tai turi atlikti laikydamasi šių sąlygų:






  — | jei mokestį mokėję asmenys gali pateikti įrodymų, kad mokesčiu buvo apmokestinti iš kitų valstybių narių importuojami produktai, jie gali reikalauti, kad būtų sugrąžinta šio mokesčio pajamų dalis, skirta finansuoti paslaugas, naudingas tik vidaus produktams. Šie kompensacijos reikalavimai pateikiami per tam tikrą laiką, nustatytą remiantis nacionaline teise, bet jokiu būdu jis negali būti trumpesnis negu šeši mėnesiai nuo šio sprendimo paskelbimo, |
| --- | --- | --- |

(200)

Sąlygas, kurių būtina laikytis grąžinant pajamas, nustato Komisija. Taigi Portugalija minėtą mokestį mokėjusiems asmenims turi grąžinti tą mokesčio už kitų valstybių narių įvežamus produktus dalį, kurią jie sumokėjo nuo mokesčio įsigaliojimo dienos, numatytos pagal įstatyminį potvarkį Nr. 197/2002, iki šio mokesčio taikymo pabaigos, baigus galioti įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 įvestoms pereinamojo laikotarpio nuostatoms. Portugalija tai turi atlikti laikydamasi šių sąlygų:

—

jei mokestį mokėję asmenys gali pateikti įrodymų, kad mokesčiu buvo apmokestinti iš kitų valstybių narių importuojami produktai, jie gali reikalauti, kad būtų sugrąžinta šio mokesčio pajamų dalis, skirta finansuoti paslaugas, naudingas tik vidaus produktams. Šie kompensacijos reikalavimai pateikiami per tam tikrą laiką, nustatytą remiantis nacionaline teise, bet jokiu būdu jis negali būti trumpesnis negu šeši mėnesiai nuo šio sprendimo paskelbimo,

| — | Portugalija nustatys nevienodų sąlygų taikymo importuojamų produktų atžvilgiu apimtį. Tam Portugalija turi ataskaitiniu laikotarpiu patikrinti, kaip bendra suma, gauta minėtu mokesčiu apmokestinus vidaus produktus, atitinka naudą, suteiktą tik šiems produktams, |
| --- | --- |

—

Portugalija nustatys nevienodų sąlygų taikymo importuojamų produktų atžvilgiu apimtį. Tam Portugalija turi ataskaitiniu laikotarpiu patikrinti, kaip bendra suma, gauta minėtu mokesčiu apmokestinus vidaus produktus, atitinka naudą, suteiktą tik šiems produktams,

| — | pinigai turi būti grąžinti ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo reikalavimo pateikimo, |
| --- | --- |

—

pinigai turi būti grąžinti ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo reikalavimo pateikimo,

| — | į grąžinamas sumas turi įeiti ir palūkanos, skaičiuojamos nuo mokesčių gavimo dienos iki tikrosios grąžinimo dienos. Šios palūkanos skaičiuojamos remiantis pamatine palūkanų norma, Komisijos nustatyta taikant orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodą (54), |
| --- | --- |

—

į grąžinamas sumas turi įeiti ir palūkanos, skaičiuojamos nuo mokesčių gavimo dienos iki tikrosios grąžinimo dienos. Šios palūkanos skaičiuojamos remiantis pamatine palūkanų norma, Komisijos nustatyta taikant orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodą (54),

| — | Portugalijos valdžios institucijos pripažįsta visus pagrįstus asmenų, sumokėjusių mokestį už iš kitų valstybių narių įvežamus produktus, įrodymus, |
| --- | --- |

—

Portugalijos valdžios institucijos pripažįsta visus pagrįstus asmenų, sumokėjusių mokestį už iš kitų valstybių narių įvežamus produktus, įrodymus,

| — | susigrąžinimo teisei negali būti taikomos kitos sąlygos, ypač ta, kad mokestis nebuvo perduotas, |
| --- | --- |

—

susigrąžinimo teisei negali būti taikomos kitos sąlygos, ypač ta, kad mokestis nebuvo perduotas,

| — | jei mokestis dar nesumokėtas, Portugalijos valdžios institucijos atsisako mokėti dalį, proporcingą tai, kuri tenka iš kitų valstybių narių įvežamiems produktams, kuri, kaip įrodyta, yra skirta finansuoti dalį pagalbos, naudingos tik vidaus produktams. Jos taip pat atsisako reikalauti galimų susijusių delspinigių, |
| --- | --- |

—

jei mokestis dar nesumokėtas, Portugalijos valdžios institucijos atsisako mokėti dalį, proporcingą tai, kuri tenka iš kitų valstybių narių įvežamiems produktams, kuri, kaip įrodyta, yra skirta finansuoti dalį pagalbos, naudingos tik vidaus produktams. Jos taip pat atsisako reikalauti galimų susijusių delspinigių,

| — | kai to reikalauja Komisija, Portugalija įsipareigoja pateikti išsamią ataskaitą, įrodančią, kad grąžinimo priemonė tinkamai įgyvendinta, |
| --- | --- |

—

kai to reikalauja Komisija, Portugalija įsipareigoja pateikti išsamią ataskaitą, įrodančią, kad grąžinimo priemonė tinkamai įgyvendinta,

| — | jei tiems patiems produktams, kurie Portugalijoje apmokestinti šiuo mokesčiu, taikytas panašios paskirties mokestis ir kitoje valstybėje narėje, mokestį sumokėjusiems asmenims Portugalijos valdžios institucijos įsipareigoja grąžinti dalį, sumokėtą už įvežtus kitų valstybių narių produktus, |
| --- | --- |

—

jei tiems patiems produktams, kurie Portugalijoje apmokestinti šiuo mokesčiu, taikytas panašios paskirties mokestis ir kitoje valstybėje narėje, mokestį sumokėjusiems asmenims Portugalijos valdžios institucijos įsipareigoja grąžinti dalį, sumokėtą už įvežtus kitų valstybių narių produktus,

| — | Portugalija įsipareigoja supažindinti su šiuo sprendimu visus galimus mokesčio mokėtojus, |
| --- | --- |

—

Portugalija įsipareigoja supažindinti su šiuo sprendimu visus galimus mokesčio mokėtojus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Portugalijos 1998 m. gruodžio 4 d. įstatyminiu potvarkiu Nr. 393-B/98 suteikta valstybės pagalba su vidaus rinka yra suderinama.

2 straipsnis

1.   Portugalijos 2002 m. rugsėjo 25 d. įstatyminiu potvarkiu Nr. 197/2002 bei 2003 m. spalio 7 d. įstatyminio potvarkio Nr. 244/2003 3 straipsnio 2 dalimi įvestomis pereinamojo laikotarpio nuostatomis remiantis suteikta valstybės pagalba su vidaus rinka suderinama, su sąlyga, kad Portugalija mokesčio mokėtojams grąžintų mokesčio dalį, kurią jie sumokėjo nuo mokesčio įsigaliojimo dienos, numatytos pagal įstatyminį potvarkį Nr. 197/2002, iki šio mokesčio taikymo pabaigos, baigus galioti įstatyminiu potvarkiu Nr. 244/2003 įvestoms pereinamojo laikotarpio nuostatoms.

2.   Portugalija tai turi atlikti laikydamasi šių sąlygų:

| — | jei mokestį mokėję asmenys gali pateikti įrodymų, kad mokesčiu buvo apmokestinti iš kitų valstybių narių importuojami produktai, jie gali reikalauti, kad būtų sugrąžinta šio mokesčio pajamų dalis, skirta finansuoti paslaugas, naudingas tik vidaus produktams. Šie kompensacijos prašymai pateikiami per tam tikrą laiką, nustatytą remiantis nacionaline teise, bet jokiu būdu jis negali būti trumpesnis negu šeši mėnesiai nuo šio sprendimo paskelbimo, |
| --- | --- |

—

jei mokestį mokėję asmenys gali pateikti įrodymų, kad mokesčiu buvo apmokestinti iš kitų valstybių narių importuojami produktai, jie gali reikalauti, kad būtų sugrąžinta šio mokesčio pajamų dalis, skirta finansuoti paslaugas, naudingas tik vidaus produktams. Šie kompensacijos prašymai pateikiami per tam tikrą laiką, nustatytą remiantis nacionaline teise, bet jokiu būdu jis negali būti trumpesnis negu šeši mėnesiai nuo šio sprendimo paskelbimo,

| — | Portugalija nustatys nevienodų sąlygų taikymo importuojamų produktų atžvilgiu apimtį. Tam Portugalija turi ataskaitiniu laikotarpiu patikrinti, kaip bendra suma, gauta minėtu mokesčiu apmokestinus vidaus produktus, atitinka naudą, suteiktą tik šiems produktams, |
| --- | --- |

—

Portugalija nustatys nevienodų sąlygų taikymo importuojamų produktų atžvilgiu apimtį. Tam Portugalija turi ataskaitiniu laikotarpiu patikrinti, kaip bendra suma, gauta minėtu mokesčiu apmokestinus vidaus produktus, atitinka naudą, suteiktą tik šiems produktams,

| — | pinigai turi būti grąžinti ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo reikalavimo pateikimo, |
| --- | --- |

—

pinigai turi būti grąžinti ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo reikalavimo pateikimo,

| — | į grąžinamas sumas turi įeiti ir palūkanos, skaičiuojamos nuo mokesčių gavimo dienos iki tikrosios grąžinimo dienos. Šios palūkanos skaičiuojamos remiantis pamatine palūkanų norma, Komisijos nustatyta taikant orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodą, (55) |
| --- | --- |

—

į grąžinamas sumas turi įeiti ir palūkanos, skaičiuojamos nuo mokesčių gavimo dienos iki tikrosios grąžinimo dienos. Šios palūkanos skaičiuojamos remiantis pamatine palūkanų norma, Komisijos nustatyta taikant orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodą, (55)

| — | Portugalijos valdžios institucijos pripažįsta visus pagrįstus asmenų, sumokėjusių mokestį už iš kitų valstybių narių įvežamus produktus, įrodymus, |
| --- | --- |

—

Portugalijos valdžios institucijos pripažįsta visus pagrįstus asmenų, sumokėjusių mokestį už iš kitų valstybių narių įvežamus produktus, įrodymus,

| — | susigrąžinimo teisei negali būti taikomos kitos sąlygos, ypač ta, kad mokestis nebuvo perduotas, |
| --- | --- |

—

susigrąžinimo teisei negali būti taikomos kitos sąlygos, ypač ta, kad mokestis nebuvo perduotas,

| — | jei mokestis dar nesumokėtas, Portugalijos valdžios institucijos atsisako mokėti dalį, proporcingą tai, kuri tenka iš kitų valstybių narių įvežamiems produktams, kuri, kaip įrodyta, yra skirta finansuoti dalį pagalbos, naudingos tik vidaus produktams. Jos taip pat atsisako reikalauti galimų susijusių delspinigių, |
| --- | --- |

—

jei mokestis dar nesumokėtas, Portugalijos valdžios institucijos atsisako mokėti dalį, proporcingą tai, kuri tenka iš kitų valstybių narių įvežamiems produktams, kuri, kaip įrodyta, yra skirta finansuoti dalį pagalbos, naudingos tik vidaus produktams. Jos taip pat atsisako reikalauti galimų susijusių delspinigių,

| — | kai to reikalauja Komisija, Portugalija įsipareigoja pateikti išsamią ataskaitą, įrodančią, kad grąžinimo priemonė tinkamai įgyvendinta, |
| --- | --- |

—

kai to reikalauja Komisija, Portugalija įsipareigoja pateikti išsamią ataskaitą, įrodančią, kad grąžinimo priemonė tinkamai įgyvendinta,

| — | jei tiems patiems produktams, kurie Portugalijoje apmokestinti šiuo mokesčiu, taikytas panašios paskirties mokestis ir kitoje valstybėje narėje, mokestį sumokėjusiems asmenims Portugalijos valdžios institucijos įsipareigoja grąžinti dalį, sumokėtą už įvežtus kitų valstybių narių produktus, |
| --- | --- |

—

jei tiems patiems produktams, kurie Portugalijoje apmokestinti šiuo mokesčiu, taikytas panašios paskirties mokestis ir kitoje valstybėje narėje, mokestį sumokėjusiems asmenims Portugalijos valdžios institucijos įsipareigoja grąžinti dalį, sumokėtą už įvežtus kitų valstybių narių produktus,

| — | Portugalija įsipareigoja supažindinti su šiuo sprendimu visus galimus mokesčio mokėtojus. |
| --- | --- |

—

Portugalija įsipareigoja supažindinti su šiuo sprendimu visus galimus mokesčio mokėtojus.

3 straipsnis

Portugalija per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo dienos praneša Komisijai apie priemones, kurių ji ėmėsi, kad jį įgyvendintų.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 13 d.

Komisijos vardu

Dacian CIOLOȘ

Komisijos narys

---

(1)  „Diário da República I Série A“ – Nr. 222, 2002 9 25, p. 6535.

1

(2)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

2

(3)  Sprendimas C(2006) 576; Portugalijai apie jį pranešta 2006 m. vasario 21 d. SG(2006) D/200772 raštu.

3

(4)  OL C 109, 2009 5 13, p. 9.

4

(5)  OL L 311, 1998 11 20, p. 23.

5

(6)  „Diário da República I, Série A“ – Nr. 280, 1998 12 4, p. 6708.

6

(7)  „Diário da República I, Série A“ – Nr. 132, 1999 6 8, p. 3171.

7

(8)  OL L 328, 1997 11 28, p. 1.

8

(9)  „Diário da República I, Série“ – Nr. 20, 1999 1 25, p. 935.

9

(10)  „Diário da República I, Série“ – Nr. 82, 2001 4 6, p. 6270.

10

(11)  „Diario da República I, Série“ – Nr. 42, 2002 2 19, p. 3158.

11

(12)  OL L 303, 2000 12 7, p. 32.

12

(13)  OL L 132, 2001 5 15, p. 17.

13

(14)  OL L 273, 2002 10 10, p. 1.

14

(15)  „Diário da República I, Série A“ – Nr. 232, 2003 10 7, p. 6603.

15

(16)  2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje C-280/00, Altmark Trans prieš Regierungspräsidium Magdeburg, rink. p. I-7747.

16

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

(17)  OL L 344, 2004 11 20, p. 12.

17

(18)  1999 m. sausio 25 d. bendras nutarimas Nr. 96/99, 2001 m. balandžio 6 d. bendras nutarimas Nr. 324/2001 ir 2002 m. vasario 19 d. bendras nutarimas Nr. 124/2002.

18

(19)  OL C 324, 2002 12 24, p. 2.

19

(20)  OL L 282, 1975 11 1, p. 1; EE 03 F9 p. 86.

20

(21)  OL L 307, 2005 11 25, p. 2.

21

(22)  OL L 160, 1999 6 29, p. 21.

22

(23)  OL L 258, 2007 10 4, p. 3.

23

(24)  OL L 148, 1968 6 28, p. 1; EE 03 F2 p. 157.

24

(25)  OL L 312, 1998 11 20, p. 1.

25

(26)  OL L 282, 1975 11 1, p. 77; EE 03 F9 p. 151.

26

(27)  OL L 119, 2006 5 4, p. 1.

27

(28)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

28

(29)  OL C 319, 2006 12 27, p. 1.

29

(30)  Pirmiau nurodytas sprendimas Altmark byloje, 84 punktas.

30

Altmark

(31)  Sprendimas 2003 m. gegužės 22 d. byloje C-355/00, Freskot, Teismų praktikos rinkinys, p. I-5263, 83 punktas.

31

Freskot,

(32)  Pirmiau nurodytas sprendimas, 88 ir tolesni punktai.

32

(33)  OL L 363, 1990 12 27, p. 51.

33

(34)  OL L 294, 1997 10 28, p. 7.

34

(35)  OL L 204, 1999 8 4, p. 37.

35

(36)  2000 m. gegužės 23 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje C-209/98, FFAD, Teismų praktikos rinkinys, p. I-3743, 75 punktas; taip pat žr. 2003 m. lapkričio 20 d. Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-126/01, GEMO, Teismų praktikos rinkinys, p. I-13769, 21 punktas.

36

(37)  Pirmiau nurodytas sprendimas, 26 punktas.

37

(38)  Ten pat, 31 punktas.

38

(39)  2003 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas sujungtose bylose C-261/01 et C-262/01, Van Calster ir kt., Teismų praktikos rinkinys, p. I-12272, 51 punktas.

39

Van Calster ir kt.,

(40)  2005 m. sausio 13 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje C-174/02, Streekgewest, Teismų praktikos rinkinys, p. I-85, 26 punktas.

40

Streekgewest

(41)  2004 m. liepos 14 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje C-345/02, Pearle ir kiti, Teismų praktikos rinkinys, p. I 7164, 41 punktas; taip pat žr. 2007 m. rugsėjo 20 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimą byloje T-136/05, Salvat père & fils ir kt. prieš Komisiją, Teismų praktikos rinkinys, p. II 4063, 161 ir tolesni punktai.

41

Pearle ir kiti

Salvat père & fils ir kt

Komisiją

(42)  1979 m. gruodžio 17 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje C-730/79, Philip Morris Holland prieš Commission, Teismų praktikos rinkinys, p. 2671, 11 ir 12 punktai.

42

Philip Morris Holland

Commission,

(43)  1999 m. ES (15) galvijienos produkcija siekė 7 691 101 tonų, o 2002 m. 7 466 476 tonų, iš kurių Portugalija pagamino 1999 m. – 95 765 tonų, o 2002 m. – 105 019 tonų. 1999 m. ES (15) kiaulienos produkcija siekė 17 983 476 tonų, o 2002 m. 17 729 855 tonų, iš kurių Portugalija pagamino 1999 m. – 344 209 tonų, o 2002 m. – 328 038 tonų (šaltinis: Eurostatas).

43

(44)  2000 m. rugsėjo 29 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas byloje T-55/99, CETM prieš Komisiją, Teismų praktikos rinkinys, p. II-3213, 86 punktas; 1991 m. kovo 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje C-303/88, Italija prieš Komisiją, Teismų praktikos rinkinys, p. I-1433, 27 punktas.

44

(45)  Pirmiau cituotas sprendimas Van Calster ir kt. byloje, 51 punktas.

45

Van Calster ir kt.

(46)  Komisijos komunikatas „Europos bendros svarbos paslaugos“, OL C 17, 2001 1 19, p. 4.

46

(47)  OL C 297, 2005 11 29, p. 4.

47

(48)  OL L 312, 2005 11 29, p. 67.

48

(49)  OL C 28, 2000 1 2, p. 2.

49

(50)  OL C 119, 2002 5 22, p. 22.

50

(51)  Žr. Bendrijos 2007–2013 m. gairių dėl valstybės pagalbos, susijusios su USE tyrimais, kritusiais gyvūnais ir skerdyklų atliekomis 194 punkto c papunktį, OL C 319, 2006 12 27, p. 1.

51

(52)  1982 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 82/894/EEB dėl pranešimo apie gyvūnų ligas Bendrijoje (OL L 378, 1982 12 31, p. 58).

52

(53)  1970 m. birželio 25 d. sprendimas byloje 47/69, Prancūzija prieš Komisiją, 1969–1970 Teismų praktikos rinkinys, p. 391, 20 punktas.

53

(54)  Komisijos komunikatas dėl orientacinės ir diskonto normos nustatymo metodo (OL C 273, 1997 9 9, p. 3).

54

(55)  Žr. 54 išnašą.

55

---

| 19.10.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 274/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 274/36

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. liepos 27 d.

dėl Belgijos suteiktos valstybės pagalbos galvijų užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos (GSE) tyrimams finansuoti (Valstybės pagalba C 44/08 (ex NN 45/04)

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 5457)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų ir olandų kalbomis)

(2011/678/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą (1),

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal minėtą straipsnį (2),

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2004 m. sausio ir vasario mėn. gavusi skundų, Komisija pradėjo išankstinį tyrimą dėl Belgijos suteiktos pagalbos, skirtos padengti galvijų užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos tyrimų (toliau – GSE tyrimai) išlaidas. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. sausio ir vasario mėn. gavusi skundų, Komisija pradėjo išankstinį tyrimą dėl Belgijos suteiktos pagalbos, skirtos padengti galvijų užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos tyrimų (toliau – GSE tyrimai) išlaidas.

| (2) | Gavusi šiuos skundus, Komisija 2004 m. sausio 27 d. Belgijos valdžios institucijoms išsiuntė raštą, prašydama informacijos apie aptariamą priemonę; tuo pačiu metu, Belgijos valdžios institucijos, vadovaudamosi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 3 dalimi, pranešė apie paramą, skirtą finansuoti galvijų užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos (GSE) tyrimų finansavimui (2004 m. sausio 23 d. datuotas raštas, užregistruotas 2004 m. sausio 28 d.) ir užregistruotą numeriu N 54/04. |
| --- | --- |

(2)

Gavusi šiuos skundus, Komisija 2004 m. sausio 27 d. Belgijos valdžios institucijoms išsiuntė raštą, prašydama informacijos apie aptariamą priemonę; tuo pačiu metu, Belgijos valdžios institucijos, vadovaudamosi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 3 dalimi, pranešė apie paramą, skirtą finansuoti galvijų užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos (GSE) tyrimų finansavimui (2004 m. sausio 23 d. datuotas raštas, užregistruotas 2004 m. sausio 28 d.) ir užregistruotą numeriu N 54/04.

| (3) | Belgijos valdžios institucijos Komisijai raštu pateikė informaciją 2004 m. vasario 6 d. ir 2004 m. gegužės 14 d. raštuose, kurie buvo atitinkamai užregistruoti 2004 m. vasario 11 d. ir 2004 m. gegužės 19 d. |
| --- | --- |

(3)

Belgijos valdžios institucijos Komisijai raštu pateikė informaciją 2004 m. vasario 6 d. ir 2004 m. gegužės 14 d. raštuose, kurie buvo atitinkamai užregistruoti 2004 m. vasario 11 d. ir 2004 m. gegužės 19 d.

| (4) | 2004 m. liepos 19 d. Komisija informavo Belgiją, kad priemonė vėliau perkelta į pagalbos, apie kurią nepranešta, registrą numeriu NN 45/04, atsižvelgiant į tai, kad išaiškėjo, jog dalis lėšų jau buvo pervesta. |
| --- | --- |

(4)

2004 m. liepos 19 d. Komisija informavo Belgiją, kad priemonė vėliau perkelta į pagalbos, apie kurią nepranešta, registrą numeriu NN 45/04, atsižvelgiant į tai, kad išaiškėjo, jog dalis lėšų jau buvo pervesta.

| (5) | 2004 rugsėjo 1 d. įvyko neoficialus Belgijos valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų posėdis. |
| --- | --- |

(5)

2004 rugsėjo 1 d. įvyko neoficialus Belgijos valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų posėdis.

| (6) | Belgijos valdžios institucijos 2004 m. rugsėjo 16 d. ir 2007 m. vasario 22 d. raštais, kurie buvo atitinkamai užregistruoti 2004 m. rugsėjo 20 d. ir 2007 m. vasario 22 d., pateikė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(6)

Belgijos valdžios institucijos 2004 m. rugsėjo 16 d. ir 2007 m. vasario 22 d. raštais, kurie buvo atitinkamai užregistruoti 2004 m. rugsėjo 20 d. ir 2007 m. vasario 22 d., pateikė papildomos informacijos.

| (7) | 2008 m. lapkričio 26 d. raštu Komisija Belgiją informavo apie savo sprendimą pradėti procedūrą, numatytą SESV 108 straipsnio 2 dalyje, nukreiptą prieš šią priemonę; Sprendimas paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija suinteresuotųjų šalių paprašė pateikti pastabas dėl šios priemonės. |
| --- | --- |

(7)

2008 m. lapkričio 26 d. raštu Komisija Belgiją informavo apie savo sprendimą pradėti procedūrą, numatytą SESV 108 straipsnio 2 dalyje, nukreiptą prieš šią priemonę; Sprendimas paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija suinteresuotųjų šalių paprašė pateikti pastabas dėl šios priemonės.

| (8) | 2008 m. gruodžio 19 d. raštu, užregistruotu 2008 m. gruodžio 26 d., Belgija paprašė pratęsti terminą, per kurį turi pateikti atsakymą; šis terminas buvo pratęstas 2009 m. sausio 13 d. raštu. Belgija pateikė komentarus 2009 m. vasario 25 d. raštu, kuris buvo užregistruotas 2009 m. kovo 6 d. |
| --- | --- |

(8)

2008 m. gruodžio 19 d. raštu, užregistruotu 2008 m. gruodžio 26 d., Belgija paprašė pratęsti terminą, per kurį turi pateikti atsakymą; šis terminas buvo pratęstas 2009 m. sausio 13 d. raštu. Belgija pateikė komentarus 2009 m. vasario 25 d. raštu, kuris buvo užregistruotas 2009 m. kovo 6 d.

| (9) | Suinteresuotųjų šalių pastabų Komisija negavo. |
| --- | --- |

(9)

Suinteresuotųjų šalių pastabų Komisija negavo.

| (10) | 2009 m. liepos 17 d. laišku Komisija pateikė papildomų klausimų Belgijai, susijusių su Belgijos perduotomis pastabomis; 2009 m. rugsėjo 4 d. raštu, užregistruotu 2009 m. rugsėjo 8 d., Belgija paprašė pratęsti atsakymui pateikti skirtą laiką; Belgijos atsakymas Komisiją pasiekė 2009 m. spalio 16 d. laišku, kuris užregistruotas 2009 m. spalio 20 d. |
| --- | --- |

(10)

2009 m. liepos 17 d. laišku Komisija pateikė papildomų klausimų Belgijai, susijusių su Belgijos perduotomis pastabomis; 2009 m. rugsėjo 4 d. raštu, užregistruotu 2009 m. rugsėjo 8 d., Belgija paprašė pratęsti atsakymui pateikti skirtą laiką; Belgijos atsakymas Komisiją pasiekė 2009 m. spalio 16 d. laišku, kuris užregistruotas 2009 m. spalio 20 d.

| (11) | 2009 m. spalio 2 d. ir 2009 m. spalio 30 d. buvo surengti du Belgijos valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų posėdžiai. |
| --- | --- |

(11)

2009 m. spalio 2 d. ir 2009 m. spalio 30 d. buvo surengti du Belgijos valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų posėdžiai.

| (12) | Po šių posėdžių 2009 m. gruodžio 14 d. Belgija pateikė papildomos informacijos, raštas užregistruotas 2009 m. gruodžio 16 d. Kadangi už konkurenciją atsakingos Belgijos tarnybos tuo metu bendrai tyrė galimus laboratorijų susitarimus, Belgija terminą paprašė pratęsti 2010 m. sausio 21 d., 2010 m. rugsėjo 29 d. ir 2011 m. sausio 17 d. Komisija šiuos prašymus patenkino. |
| --- | --- |

(12)

Po šių posėdžių 2009 m. gruodžio 14 d. Belgija pateikė papildomos informacijos, raštas užregistruotas 2009 m. gruodžio 16 d. Kadangi už konkurenciją atsakingos Belgijos tarnybos tuo metu bendrai tyrė galimus laboratorijų susitarimus, Belgija terminą paprašė pratęsti 2010 m. sausio 21 d., 2010 m. rugsėjo 29 d. ir 2011 m. sausio 17 d. Komisija šiuos prašymus patenkino.

| (13) | Komisija paskutinį kartą informacijos paprašė 2011 m. vasario 22 d. raštu, į kurį Belgijos valdžios institucijos atsakė 2011 m. balandžio 6 d. raštu. Komisija dar pratęsė terminą, kad Belgija galėtų atsakyti į klausimus, laukiant už konkurenciją atsakingų Belgijos tarnybų tyrimo rezultatų. |
| --- | --- |

(13)

Komisija paskutinį kartą informacijos paprašė 2011 m. vasario 22 d. raštu, į kurį Belgijos valdžios institucijos atsakė 2011 m. balandžio 6 d. raštu. Komisija dar pratęsė terminą, kad Belgija galėtų atsakyti į klausimus, laukiant už konkurenciją atsakingų Belgijos tarnybų tyrimo rezultatų.

| (14) | Belgijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2011 m. gegužės 19 d. raštu, kuris užregistruotas 2011 m. gegužės 25 d. |
| --- | --- |

(14)

Belgijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2011 m. gegužės 19 d. raštu, kuris užregistruotas 2011 m. gegužės 25 d.

2.   APRAŠYMAS

2.1.   Įvykių chronologija
   (4)

| (15) | 2004 m. sausio mėn. Komisija gavo skundą dėl vieno Karaliaus sprendimo projekto, kuriuo būtų įvedamas parafiskalinis mokestis, skirtas finansuoti GSE tyrimus. |
| --- | --- |

(15)

2004 m. sausio mėn. Komisija gavo skundą dėl vieno Karaliaus sprendimo projekto, kuriuo būtų įvedamas parafiskalinis mokestis, skirtas finansuoti GSE tyrimus.

| (16) | Gavusios šį skundą, Komisijos tarnybos paprašė Belgijos valdžios institucijų pateikti paaiškinimus. Atsakydamos į šį informacijos prašymą, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad nuo 2001 m. sausio 1 d. GSE tyrimus buvo privaloma atlikti vyresniems kaip 30 mėn. amžiaus galvijams ir skubiai skerdžiamiems vyresniems kaip 24 mėn. galvijams (5); jos taip pat pranešė apie Karaliaus dekreto projektą dėl gyvūnų GSE tyrimų finansavimo (toliau – Karaliaus dekretas dėl GSE); šis Karaliaus dekretas užregistruotas, jam priskyrus numerį N 54/04. Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad šis naujas Karaliaus dekreto projektas buvo pakeitimas 2001 m. Belgijos pranešto Karaliaus dekreto projekto, kurį patvirtino Komisija 2002 m. vasario 13 d. sprendimu N 21/02 (6), taip pat, kito projekto, dėl kurio neoficialiai tartasi su Komisija 2003 m. Vis dėlto nė vienas iš šių dviejų projektų nebuvo įgyvendintas, o dekretas, apie kurį pranešta 2004 m., buvo jų pertvarkymas. |
| --- | --- |

(16)

Gavusios šį skundą, Komisijos tarnybos paprašė Belgijos valdžios institucijų pateikti paaiškinimus. Atsakydamos į šį informacijos prašymą, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad nuo 2001 m. sausio 1 d. GSE tyrimus buvo privaloma atlikti vyresniems kaip 30 mėn. amžiaus galvijams ir skubiai skerdžiamiems vyresniems kaip 24 mėn. galvijams (5); jos taip pat pranešė apie Karaliaus dekreto projektą dėl gyvūnų GSE tyrimų finansavimo (toliau – Karaliaus dekretas dėl GSE); šis Karaliaus dekretas užregistruotas, jam priskyrus numerį N 54/04. Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad šis naujas Karaliaus dekreto projektas buvo pakeitimas 2001 m. Belgijos pranešto Karaliaus dekreto projekto, kurį patvirtino Komisija 2002 m. vasario 13 d. sprendimu N 21/02 (6), taip pat, kito projekto, dėl kurio neoficialiai tartasi su Komisija 2003 m. Vis dėlto nė vienas iš šių dviejų projektų nebuvo įgyvendintas, o dekretas, apie kurį pranešta 2004 m., buvo jų pertvarkymas.

| (17) | Iš Belgijos pateiktos informacijos matyti, kad nuo 2001 m. sausio 1 d. (7) valstybės iždas dengė GSE tyrimų išlaidas (t. y. mėginių paėmimo ir jų analizės išlaidas); Nuo 2002 m. sausio 1 d. šių testų išlaidos buvo iš anksto finansuojamos Belgijos Bureau d’Intervention et de Restitution (toliau – BIRB), laukiant politinio sprendimo dėl pasirinktinos finansavimo sistemos. |
| --- | --- |

(17)

Iš Belgijos pateiktos informacijos matyti, kad nuo 2001 m. sausio 1 d. (7) valstybės iždas dengė GSE tyrimų išlaidas (t. y. mėginių paėmimo ir jų analizės išlaidas); Nuo 2002 m. sausio 1 d. šių testų išlaidos buvo iš anksto finansuojamos Belgijos Bureau d’Intervention et de Restitution (toliau – BIRB), laukiant politinio sprendimo dėl pasirinktinos finansavimo sistemos.

| (18) | Po tam tikrų Komisijos tarnybų pateiktų pastabų dėl Karaliaus dekreto projekto, apie kurį buvo pranešta (N 54/04), Belgijos valdžios institucijos 2004 m. gegužės mėn. pateikė naują Karaliaus dekreto projektą, kuriuo siekta pateikti atsaką į Komisijos suformuluotas pastabas, kuriomis numatyta atlyginimo sistema, siekiančio 10,70 EUR vienam skersti numatytam galvijui nuo 2003 m. sausio 1 d. ir kuriam turi būti atliktas skubus GSE tyrimas; Belgijos valdžios institucijos paminėjo, kad atlikti tyrimai ir kuriems buvo suteiktas išankstinis finansavimas per 2002 m., buvo visiškai finansuoti per netiesioginę valstybės pagalbą, t. y. iš parafiskalinių mokesčių; be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad didžiausia suma, siekusi 40 EUR už vieną tyrimą, buvo finansuojama nuo 2003 m. sausio 1 d., remiantis parafiskaliniais mokesčiais; Belgijos valdžios institucijos pateikė detalų paveikslą, kuriame nurodomos GSE tyrimo išlaidos nuo 2003 m., šių testų finansavimo numatymas parafiskaliniais mokesčiais ir atlyginimų; Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad finansavimo tvarkos taikymo numatytos datos buvo 2004 m. liepos 1 d. atlyginimui ir 2005 m. sausio 1 d. parafiskaliniams mokesčiams. |
| --- | --- |

(18)

Po tam tikrų Komisijos tarnybų pateiktų pastabų dėl Karaliaus dekreto projekto, apie kurį buvo pranešta (N 54/04), Belgijos valdžios institucijos 2004 m. gegužės mėn. pateikė naują Karaliaus dekreto projektą, kuriuo siekta pateikti atsaką į Komisijos suformuluotas pastabas, kuriomis numatyta atlyginimo sistema, siekiančio 10,70 EUR vienam skersti numatytam galvijui nuo 2003 m. sausio 1 d. ir kuriam turi būti atliktas skubus GSE tyrimas; Belgijos valdžios institucijos paminėjo, kad atlikti tyrimai ir kuriems buvo suteiktas išankstinis finansavimas per 2002 m., buvo visiškai finansuoti per netiesioginę valstybės pagalbą, t. y. iš parafiskalinių mokesčių; be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad didžiausia suma, siekusi 40 EUR už vieną tyrimą, buvo finansuojama nuo 2003 m. sausio 1 d., remiantis parafiskaliniais mokesčiais; Belgijos valdžios institucijos pateikė detalų paveikslą, kuriame nurodomos GSE tyrimo išlaidos nuo 2003 m., šių testų finansavimo numatymas parafiskaliniais mokesčiais ir atlyginimų; Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad finansavimo tvarkos taikymo numatytos datos buvo 2004 m. liepos 1 d. atlyginimui ir 2005 m. sausio 1 d. parafiskaliniams mokesčiams.

| (19) | Karaliaus dekreto projektas, apie kurį pranešta ir kuriame nurodyta, kad parama jau buvo suteikta ir mokesčiai nuskaičiuoti nuo 2002 m. sausio 1 d., priemonė buvo užregistruota kaip nepranešta 2004 m. liepos 19 d. numeriu NN 45/04. O pranešimas, užregistruotas numeriu N 54/04, Belgijos buvo atsiimtas. |
| --- | --- |

(19)

Karaliaus dekreto projektas, apie kurį pranešta ir kuriame nurodyta, kad parama jau buvo suteikta ir mokesčiai nuskaičiuoti nuo 2002 m. sausio 1 d., priemonė buvo užregistruota kaip nepranešta 2004 m. liepos 19 d. numeriu NN 45/04. O pranešimas, užregistruotas numeriu N 54/04, Belgijos buvo atsiimtas.

| (20) | Iš Belgijos 2004 m. pateiktos informacijos matyti, kad bendrasis ketinimas buvo suteikti išankstinį finansavimą tyrimams, kurių suma turėjo būti sugrąžinta vėliau, o tikslas – susieti dalį įnašo sumos į iš anksto finansuotų testų išlaidų grąžinimą. |
| --- | --- |

(20)

Iš Belgijos 2004 m. pateiktos informacijos matyti, kad bendrasis ketinimas buvo suteikti išankstinį finansavimą tyrimams, kurių suma turėjo būti sugrąžinta vėliau, o tikslas – susieti dalį įnašo sumos į iš anksto finansuotų testų išlaidų grąžinimą.

| (21) | 2004 m. rugsėjo 16 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė naujo Karaliaus dekreto projektą, kur ketinimas skirti 10,70 EUR siekiantį atlygį vienam ištirtam galvijui išlaikomas ateičiai; visa nurodyta suma šiame naujame Karaliaus dekreto pasiūlyme būtų skirta GSE tyrimų galvijams finansavimui, kurie būtų skerdžiami įsigaliojus šiam projektui; sugrąžinimas sumų, viršijančių 40 EUR, leidžiamų pagal 2002 m. gruodžio 24 d. Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos, susijusios su GSE tyrimais, rastų nugaišusių gyvūnų ir skerdyklos atliekoms (8) (toliau – „GSE gairės“) ir kurioms buvo suteiktas išankstinis finansavimas po 2003 m. sausio 1 d., joms būtų skirtas kitas projektas, kuris būtų perduotas Komisijai ir kuri numatytų šio išankstinio finansavimo grąžinimą; šis Karaliaus dekretas buvo priimtas 2004 m. spalio 15 d. (9) ir įsigaliojo 2004 m. gruodžio 1 d. |
| --- | --- |

(21)

2004 m. rugsėjo 16 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė naujo Karaliaus dekreto projektą, kur ketinimas skirti 10,70 EUR siekiantį atlygį vienam ištirtam galvijui išlaikomas ateičiai; visa nurodyta suma šiame naujame Karaliaus dekreto pasiūlyme būtų skirta GSE tyrimų galvijams finansavimui, kurie būtų skerdžiami įsigaliojus šiam projektui; sugrąžinimas sumų, viršijančių 40 EUR, leidžiamų pagal 2002 m. gruodžio 24 d. Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos, susijusios su GSE tyrimais, rastų nugaišusių gyvūnų ir skerdyklos atliekoms (8) (toliau – „GSE gairės“) ir kurioms buvo suteiktas išankstinis finansavimas po 2003 m. sausio 1 d., joms būtų skirtas kitas projektas, kuris būtų perduotas Komisijai ir kuri numatytų šio išankstinio finansavimo grąžinimą; šis Karaliaus dekretas buvo priimtas 2004 m. spalio 15 d. (9) ir įsigaliojo 2004 m. gruodžio 1 d.

| (22) | Remiantis Belgijos valdžios institucijų suteikta informacija, iš anksto finansuojamų išlaidų, viršijančių didžiausią 40 EUR sumą laikotarpiui nuo 2003 m. sausio 1 d. (10) iki 2004 m. birželio 30 d., suma siekia 15 237 646 EUR; pasak Belgijos valdžios institucijų, nuo 2004 m. birželio 30 d., buvo laikomasi didžiausios 40 EUR sumos (11). |
| --- | --- |

(22)

Remiantis Belgijos valdžios institucijų suteikta informacija, iš anksto finansuojamų išlaidų, viršijančių didžiausią 40 EUR sumą laikotarpiui nuo 2003 m. sausio 1 d. (10) iki 2004 m. birželio 30 d., suma siekia 15 237 646 EUR; pasak Belgijos valdžios institucijų, nuo 2004 m. birželio 30 d., buvo laikomasi didžiausios 40 EUR sumos (11).

| (23) | Tame pačiame 2004 m. rugsėjo 16 d. rašte Belgijos valdžios institucijos pateikė du informacinius dokumentus, vadovaudamosi 2003 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba (12). |
| --- | --- |

(23)

Tame pačiame 2004 m. rugsėjo 16 d. rašte Belgijos valdžios institucijos pateikė du informacinius dokumentus, vadovaudamosi 2003 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba (12).

| (24) | Šioms dviem priemonėms taikytos dvi išimtys, kurioms priskirti numeriai XA 53/04 ir XA 54/04. Kaip nurodyta sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo 19 ir tolesniuose punktuose, priemonė XA 53/04, kuriai taikyta išimtis, apima išankstinį GSE tyrimų finansavimą (13), kai didžiausios pagalbos suma siekia 40 EUR vienam tyrimui, ir kuri pradėta įgyvendinti 2003 m. sausio 1 d. Šios priemonės teisinis pagrindas yra 2002 m. gruodžio 27 d. įstatymas dėl bendro išlaidų 2003 m. biudžeto. Pagal priemonę XA 54/04, kuriai daryta išimtis, numatoma didžiausia pagalbos suma, kuri siekia 33,38 EUR vienam tyrimui, ir pradėta taikyti 2004 m. spalio 15 d. Ši pagalbos priemonė neturi galiojimo termino; jos teisinis pagrindas yra 2003 m. gruodžio 27 d. įstatymas bendro 2004 m. išlaidų biudžeto. |
| --- | --- |

(24)

Šioms dviem priemonėms taikytos dvi išimtys, kurioms priskirti numeriai XA 53/04 ir XA 54/04. Kaip nurodyta sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo 19 ir tolesniuose punktuose, priemonė XA 53/04, kuriai taikyta išimtis, apima išankstinį GSE tyrimų finansavimą (13), kai didžiausios pagalbos suma siekia 40 EUR vienam tyrimui, ir kuri pradėta įgyvendinti 2003 m. sausio 1 d. Šios priemonės teisinis pagrindas yra 2002 m. gruodžio 27 d. įstatymas dėl bendro išlaidų 2003 m. biudžeto. Pagal priemonę XA 54/04, kuriai daryta išimtis, numatoma didžiausia pagalbos suma, kuri siekia 33,38 EUR vienam tyrimui, ir pradėta taikyti 2004 m. spalio 15 d. Ši pagalbos priemonė neturi galiojimo termino; jos teisinis pagrindas yra 2003 m. gruodžio 27 d. įstatymas bendro 2004 m. išlaidų biudžeto.

| (25) | Tame pačiame 2004 m. rugsėjo 16 d. rašte, atsakydamos į Komisijos tarnybų pateiktus klausimus, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad parinktos tyrimams atlikti laboratorijos turėjo tenkinti labai tikslias sąlygas, kad galėtų atlikti aptariamas analizes. |
| --- | --- |

(25)

Tame pačiame 2004 m. rugsėjo 16 d. rašte, atsakydamos į Komisijos tarnybų pateiktus klausimus, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad parinktos tyrimams atlikti laboratorijos turėjo tenkinti labai tikslias sąlygas, kad galėtų atlikti aptariamas analizes.

| (26) | Praėjus nedaug laiko po 2004 m. gegužės 14 d. ir 2004 m. rugsėjo 16 d. raštų, Belgijos valdžios institucijos pranešė apie du Karaliaus dekretų projektus dėl finansavimo Federalinei maisto grandinės saugos agentūrai (toliau – FMGSA); šiomis priemonėmis siekta įgyvendinti įnašą ir apmokėjimą, apimantį FMGSA veiklą; jos aptartos 2005 m. lapkričio 9 d. sprendimo C(2005)4203 dėl valstybės pagalbos N 9/05 ir N 10/05 (toliau – „Sprendimas N 9/05 ir N 10/05“), kuris minimas sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo; šios priemonės priimtos 2005 m. lapkričio 10 d. Karaliaus dekretu, kuriuo nustatomas įnašas, aptariamas 2004 m. gruodžio 9 d. įstatymo dėl FMGSA finansavimo (14) 4 straipsnyje, taip pat 2005 m. gruodžio 10 d. Karaliaus dekretu dėl 2004 m. gruodžio 9 d. įstatymo dėl FMGSA finansavimo (15) 5 straipsnyje numatytus atlygius; šie du Karaliaus dekretai įsigaliojo 2006 m. sausio 1 d. Karaliaus dekrete dėl įnašų numatytas 2004 m. spalio 15 d. Karaliaus dekreto, minėto 21 konstatuojamoje dalyje, panaikinimas. |
| --- | --- |

(26)

Praėjus nedaug laiko po 2004 m. gegužės 14 d. ir 2004 m. rugsėjo 16 d. raštų, Belgijos valdžios institucijos pranešė apie du Karaliaus dekretų projektus dėl finansavimo Federalinei maisto grandinės saugos agentūrai (toliau – FMGSA); šiomis priemonėmis siekta įgyvendinti įnašą ir apmokėjimą, apimantį FMGSA veiklą; jos aptartos 2005 m. lapkričio 9 d. sprendimo C(2005)4203 dėl valstybės pagalbos N 9/05 ir N 10/05 (toliau – „Sprendimas N 9/05 ir N 10/05“), kuris minimas sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo; šios priemonės priimtos 2005 m. lapkričio 10 d. Karaliaus dekretu, kuriuo nustatomas įnašas, aptariamas 2004 m. gruodžio 9 d. įstatymo dėl FMGSA finansavimo (14) 4 straipsnyje, taip pat 2005 m. gruodžio 10 d. Karaliaus dekretu dėl 2004 m. gruodžio 9 d. įstatymo dėl FMGSA finansavimo (15) 5 straipsnyje numatytus atlygius; šie du Karaliaus dekretai įsigaliojo 2006 m. sausio 1 d. Karaliaus dekrete dėl įnašų numatytas 2004 m. spalio 15 d. Karaliaus dekreto, minėto 21 konstatuojamoje dalyje, panaikinimas.

| (27) | Konkrečiau, Karaliaus dekrete dėl atlygio numatoma skerdykloms prievolė mokėti 10,70 EUR atlygį už vieną ištirtą galviją arba neporakanopį; Karaliaus dekretu dėl įnašų savo ruožtu numatoma finansuoti dalį GSE tyrimų ir jis perkeliamas sektoriams; bendra GSE tyrimo kaina siekia 44,08 EUR, iš jų – 12 EUR mėginio paėmimui (kurie finansuojami ne daugiau kaip 10,70 EUR skerdyklai pagal Karaliaus dekretą dėl grąžinimų, ir 1,30 EUR įnašais), ir 32,08 EUR finansuojami įnašais ir yra FMGSA mokama tiesiogiai laboratorijoms; Sprendime N 9/05 ir N 10/05 Komisija padarė išvadą, kad FMGSA finansavimas grąžinimais nebuvo valstybės pagalba, kad bendra atsitiktinė kontrolė per fiksuoto dydžio įnašus nebuvo valstybės pagalba, kad dalies GSE tyrimų išlaidų finansavimas įnašais buvo suderinama valstybės pagalba, ir kad kitų tyrimų ir (arba) kontrolės, susijusios su gamyba ir (arba) pateikimu į rinką, finansavimas buvo suderinama valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(27)

Konkrečiau, Karaliaus dekrete dėl atlygio numatoma skerdykloms prievolė mokėti 10,70 EUR atlygį už vieną ištirtą galviją arba neporakanopį; Karaliaus dekretu dėl įnašų savo ruožtu numatoma finansuoti dalį GSE tyrimų ir jis perkeliamas sektoriams; bendra GSE tyrimo kaina siekia 44,08 EUR, iš jų – 12 EUR mėginio paėmimui (kurie finansuojami ne daugiau kaip 10,70 EUR skerdyklai pagal Karaliaus dekretą dėl grąžinimų, ir 1,30 EUR įnašais), ir 32,08 EUR finansuojami įnašais ir yra FMGSA mokama tiesiogiai laboratorijoms; Sprendime N 9/05 ir N 10/05 Komisija padarė išvadą, kad FMGSA finansavimas grąžinimais nebuvo valstybės pagalba, kad bendra atsitiktinė kontrolė per fiksuoto dydžio įnašus nebuvo valstybės pagalba, kad dalies GSE tyrimų išlaidų finansavimas įnašais buvo suderinama valstybės pagalba, ir kad kitų tyrimų ir (arba) kontrolės, susijusios su gamyba ir (arba) pateikimu į rinką, finansavimas buvo suderinama valstybės pagalba.

| (28) | 2006 m. gruodžio mėn. Komisija Belgijai pateikė naujų klausimų, susijusių su byla NN 45/04. Šie klausimai pirmiausia buvo susiję su sumų, išmokėtų iš anksto nuo 2003 m. sausio 1 d., sugrąžinimu. |
| --- | --- |

(28)

2006 m. gruodžio mėn. Komisija Belgijai pateikė naujų klausimų, susijusių su byla NN 45/04. Šie klausimai pirmiausia buvo susiję su sumų, išmokėtų iš anksto nuo 2003 m. sausio 1 d., sugrąžinimu.

| (29) | Savo 2007 m. vasario 22 d. atsakyme Belgijos valdžios institucijos nurodė norinčios atlikti visuotinį grąžinimą visų išlaidų, susijusių su GSE tyrimais per 15 metų laikotarpį. Praktiniu požiūriu solidarizuoto susigrąžinimo sistema įtvirtinta tarpininkaujant naujai FMGSA sistemai; nuo 2006 m. sausio 1 d. visi ūkinės veiklos vykdytojai moka įnašą į FMGSA ir dalis šių įmokų atitenka buvusių išlaidų, susijusių su GSE tyrimų išankstiniu finansavimu, susigrąžinimui; visi veikiantys ūkinės veiklos vykdytojai, kurie turėjo galvijų aptariamu laikotarpiu, taip pat dalyvauja šioje sistemoje. |
| --- | --- |

(29)

Savo 2007 m. vasario 22 d. atsakyme Belgijos valdžios institucijos nurodė norinčios atlikti visuotinį grąžinimą visų išlaidų, susijusių su GSE tyrimais per 15 metų laikotarpį. Praktiniu požiūriu solidarizuoto susigrąžinimo sistema įtvirtinta tarpininkaujant naujai FMGSA sistemai; nuo 2006 m. sausio 1 d. visi ūkinės veiklos vykdytojai moka įnašą į FMGSA ir dalis šių įmokų atitenka buvusių išlaidų, susijusių su GSE tyrimų išankstiniu finansavimu, susigrąžinimui; visi veikiantys ūkinės veiklos vykdytojai, kurie turėjo galvijų aptariamu laikotarpiu, taip pat dalyvauja šioje sistemoje.

2.2.   Skundų prieš Karaliaus dekreto dėl GSE projekto turinys

| (30) | Pagal skundus dėl Karaliaus dekreto dėl GSE projekto, įnašas yra taikomas visiems skerdžiamų gyvulių tipams Belgijos skerdyklose ir taip pat esą taikoma importuotiems gaminiams. Vienas pareiškėjas tvirtino, kad didelė procentinė dalis paskerstų gyvūnų Belgijos skerdyklose yra atkeliavę iš kitų valstybių narių; pareiškėjų teigimu, įnašas sudarytų diskriminaciją importuotų gyvūnų atžvilgiu, atsižvelgiant į tai, kad jų įplaukos naudojamos susigrąžinti išlaidas GSE tyrimams, atliktiems galvijams iš Belgijos. |
| --- | --- |

(30)

Pagal skundus dėl Karaliaus dekreto dėl GSE projekto, įnašas yra taikomas visiems skerdžiamų gyvulių tipams Belgijos skerdyklose ir taip pat esą taikoma importuotiems gaminiams. Vienas pareiškėjas tvirtino, kad didelė procentinė dalis paskerstų gyvūnų Belgijos skerdyklose yra atkeliavę iš kitų valstybių narių; pareiškėjų teigimu, įnašas sudarytų diskriminaciją importuotų gyvūnų atžvilgiu, atsižvelgiant į tai, kad jų įplaukos naudojamos susigrąžinti išlaidas GSE tyrimams, atliktiems galvijams iš Belgijos.

2.3.   Komisijos iškeltos abejonės, susijusios su oficialios tyrimo procedūros pradėjimu

| (31) | Iš pradžių reikia patikslinti, kad oficialios tyrimo procedūros pradėjimas yra susijęs su gyvūnų GSE tyrimais Belgijoje nuo 2001 m. sausio 1 d., taip pat su šios pagalbos finansavimo mechanizmais, išskyrus pagalbą, patvirtintą Komisijos sprendimu dėl jos suderinamumo su vidaus rinka; konkrečiai tai reiškia, kad Sprendimu N 9/05 ir N 10/05 patvirtinta pagalba (kuri yra susijusius su FMGSA finansuojančiais įnašais ir grąžinimais) nebus įvertinta pagal atitiktį taisyklėms, susijusioms su valstybės pagalba, taikomoms pagalbos skyrimo momentu; todėl šis sprendimas yra susijęs tik su pagalba, kuria finansuojami GSE tyrimai 2001–2006 m. laikotarpiu, taip pat jų finansavimo sistema, atsižvelgiant į tai, kad GSE tyrimams skirta pagalba per šį laikotarpį buvo finansuojama iš anksto, ir kad šiam išankstiniam finansavimui buvo taikomas per kelis metus išdėstytas pinigų grąžinimas. |
| --- | --- |

(31)

Iš pradžių reikia patikslinti, kad oficialios tyrimo procedūros pradėjimas yra susijęs su gyvūnų GSE tyrimais Belgijoje nuo 2001 m. sausio 1 d., taip pat su šios pagalbos finansavimo mechanizmais, išskyrus pagalbą, patvirtintą Komisijos sprendimu dėl jos suderinamumo su vidaus rinka; konkrečiai tai reiškia, kad Sprendimu N 9/05 ir N 10/05 patvirtinta pagalba (kuri yra susijusius su FMGSA finansuojančiais įnašais ir grąžinimais) nebus įvertinta pagal atitiktį taisyklėms, susijusioms su valstybės pagalba, taikomoms pagalbos skyrimo momentu; todėl šis sprendimas yra susijęs tik su pagalba, kuria finansuojami GSE tyrimai 2001–2006 m. laikotarpiu, taip pat jų finansavimo sistema, atsižvelgiant į tai, kad GSE tyrimams skirta pagalba per šį laikotarpį buvo finansuojama iš anksto, ir kad šiam išankstiniam finansavimui buvo taikomas per kelis metus išdėstytas pinigų grąžinimas.

| (32) | Siekiant aiškumo, būtina priminti terminologinį grąžinimų ir įnašų skirtumą: viena vertus, yra teisės arba grąžinimai, kuriais padengiamos suteiktos paslaugos išlaidos. Šiuo konkrečiu atveju jos siekia 10,70 EUR ir jos nuskaičiuojamos nuo 2004 m. gruodžio 1 d. remiantis Karaliaus dekretu dėl GSE, o vėliau remiantis Karaliaus dekretu dėl FMGSA finansuojančių grąžinimų. Kita vertus, nuskaičiavimai arba įnašai yra nuskaičiuojami remiantis 2005 m. lapkričio 10 d. Karaliaus dekretu, jas surenka FMGSA, ir jas moka gamybos vienetai, esantys Belgijos teritorijoje ir yra padalyti į 7 sektorius (žr. Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 29 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(32)

Siekiant aiškumo, būtina priminti terminologinį grąžinimų ir įnašų skirtumą: viena vertus, yra teisės arba grąžinimai, kuriais padengiamos suteiktos paslaugos išlaidos. Šiuo konkrečiu atveju jos siekia 10,70 EUR ir jos nuskaičiuojamos nuo 2004 m. gruodžio 1 d. remiantis Karaliaus dekretu dėl GSE, o vėliau remiantis Karaliaus dekretu dėl FMGSA finansuojančių grąžinimų. Kita vertus, nuskaičiavimai arba įnašai yra nuskaičiuojami remiantis 2005 m. lapkričio 10 d. Karaliaus dekretu, jas surenka FMGSA, ir jas moka gamybos vienetai, esantys Belgijos teritorijoje ir yra padalyti į 7 sektorius (žr. Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 29 konstatuojamąją dalį).

| (33) | Savo sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo Komisija nurodė, kad pagalbos priemonės, skirtos finansuoti GSE tyrimus, yra ir buvo finansuojamos Belgijoje dotacijomis ir parafiskalinių mokesčių sistema, kurią kartu sudarė grąžinimai ir įnašai; dalis šių grąžinimų ir įnašų įplaukų buvo panaudota sugrąžinti išankstiniam tyrimų finansavimui skirtas lėšas. |
| --- | --- |

(33)

Savo sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo Komisija nurodė, kad pagalbos priemonės, skirtos finansuoti GSE tyrimus, yra ir buvo finansuojamos Belgijoje dotacijomis ir parafiskalinių mokesčių sistema, kurią kartu sudarė grąžinimai ir įnašai; dalis šių grąžinimų ir įnašų įplaukų buvo panaudota sugrąžinti išankstiniam tyrimų finansavimui skirtas lėšas.

| (34) | Komisija įžvelgė kelias problemas ir nurodė, kad jai trūko informacijos, kad galėtų pateikti galutinį nagrinėjamų priemonių vertinimą; pirma, kilo klausimai dėl šių paslaugų gavėjų naudos buvimo. Iš tikrųjų buvo neaišku, ar grąžinimai už GSE tyrimus apėmė dalį tyrimų išlaidų, kurios nebuvo dengiamos suderinama valstybės pagalba. Tiksli šių tyrimų kaina, taip pat papildomo finansavimo šaltinis tais atvejais, kai grąžinimai buvo nepakankami padengti visas išlaidas GSE tyrimams, buvo nežinomi. Taip pat nebuvo nustatyta, ar sąlygos, kuriomis FMGSA teikė paslaugas, atitiko rinkos kainą, ypač dėl to, kad Belgijos valdžios institucijos aiškiai nenurodė, kad laboratorijos pasirinktos pagal atvirą ir skaidrią procedūrą. |
| --- | --- |

(34)

Komisija įžvelgė kelias problemas ir nurodė, kad jai trūko informacijos, kad galėtų pateikti galutinį nagrinėjamų priemonių vertinimą; pirma, kilo klausimai dėl šių paslaugų gavėjų naudos buvimo. Iš tikrųjų buvo neaišku, ar grąžinimai už GSE tyrimus apėmė dalį tyrimų išlaidų, kurios nebuvo dengiamos suderinama valstybės pagalba. Tiksli šių tyrimų kaina, taip pat papildomo finansavimo šaltinis tais atvejais, kai grąžinimai buvo nepakankami padengti visas išlaidas GSE tyrimams, buvo nežinomi. Taip pat nebuvo nustatyta, ar sąlygos, kuriomis FMGSA teikė paslaugas, atitiko rinkos kainą, ypač dėl to, kad Belgijos valdžios institucijos aiškiai nenurodė, kad laboratorijos pasirinktos pagal atvirą ir skaidrią procedūrą.

| (35) | Antra, mokesčių mechanizmas buvo neaiškus: ypač tai, kad naudos gavėjai ir mokėtojai nebuvo aiškiai nustatyti, o GSE tyrimų išlaidų išankstinio finansavimo grąžinimo mechanizmas nebuvo aiškus; kilo papildomų klausimų ir dėl sąlygų, kurias turėjo patenkinti parafiskaliniai mokesčiai, kad būtų laikomi kaip atitinkantys taisykles, susijusias su valstybės pagalba, ypač dėl to, kas yra susiję su parafiskalinių mokesčių netaikymu importuotiems produktams, kas susiję su žinojimu, ar eksportuoti produktai turėjo naudos iš pagalbos priemonės, finansuojamos iš mokesčių, ir ar mokesčiai turėjo įtakos galutinių produktų kainoms, atsižvelgiant į tai, kad jos buvo nustatomos per pasiūlos pokyčius ir laisvosios rinkos paklausą. |
| --- | --- |

(35)

Antra, mokesčių mechanizmas buvo neaiškus: ypač tai, kad naudos gavėjai ir mokėtojai nebuvo aiškiai nustatyti, o GSE tyrimų išlaidų išankstinio finansavimo grąžinimo mechanizmas nebuvo aiškus; kilo papildomų klausimų ir dėl sąlygų, kurias turėjo patenkinti parafiskaliniai mokesčiai, kad būtų laikomi kaip atitinkantys taisykles, susijusias su valstybės pagalba, ypač dėl to, kas yra susiję su parafiskalinių mokesčių netaikymu importuotiems produktams, kas susiję su žinojimu, ar eksportuoti produktai turėjo naudos iš pagalbos priemonės, finansuojamos iš mokesčių, ir ar mokesčiai turėjo įtakos galutinių produktų kainoms, atsižvelgiant į tai, kad jos buvo nustatomos per pasiūlos pokyčius ir laisvosios rinkos paklausą.

3.   BELGIJOS PATEIKTOS PASTABOS

| (36) | Belgijos pastabos atsakant į Komisijos sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo išsakytas abejones Komisiją pasiekė 2009 m. vasario 27 d. Jas galima apibendrinti taip: |
| --- | --- |

(36)

Belgijos pastabos atsakant į Komisijos sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo išsakytas abejones Komisiją pasiekė 2009 m. vasario 27 d. Jas galima apibendrinti taip:

3.1.   GSE tyrimų finansavimo priskyrimas prie valstybės pagalbos

| (37) | Pirma, Belgija nesutinka, kad GSE tyrimų finansavimas būtų priskirtas prie valstybės pagalbos, kaip padarė Komisija, dėl to, kad šie tyrimai yra privalomi; Belgija teigia, kad prievolė atlikti GSE tyrimus yra nustatyta 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 999/2001, nustatančiu tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (16), siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą; kad pagrįstų savo teiginį, ji nurodo du sprendimus (17), kur Teisingumo Teismas nusprendė, kad visuomenės sveikatos apsaugai atliktų tyrimų išlaidos negali būti laikomos kaip kompensacija už paslaugą ir pačios valdžios institucijos turi padengti tokias išlaidas; Belgija pripažįsta, kad šie sprendimai yra susiję su laisvu prekių judėjimu, o ne su valstybės pagalba, tačiau mano, kad samprotavimo logika yra perkeltina į valstybės pagalbos logiką. |
| --- | --- |

(37)

Pirma, Belgija nesutinka, kad GSE tyrimų finansavimas būtų priskirtas prie valstybės pagalbos, kaip padarė Komisija, dėl to, kad šie tyrimai yra privalomi; Belgija teigia, kad prievolė atlikti GSE tyrimus yra nustatyta 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 999/2001, nustatančiu tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (16), siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą; kad pagrįstų savo teiginį, ji nurodo du sprendimus (17), kur Teisingumo Teismas nusprendė, kad visuomenės sveikatos apsaugai atliktų tyrimų išlaidos negali būti laikomos kaip kompensacija už paslaugą ir pačios valdžios institucijos turi padengti tokias išlaidas; Belgija pripažįsta, kad šie sprendimai yra susiję su laisvu prekių judėjimu, o ne su valstybės pagalba, tačiau mano, kad samprotavimo logika yra perkeltina į valstybės pagalbos logiką.

| (38) | Be to, Belgija nurodo, kad Reglamentu (EB) Nr. 999/2001 nenurodoma, kad kontrolės išlaidos būtų padengtos įmonių, todėl valstybės narės gali nuspręsti dėl „normalios“ GSE tyrimų finansavimo sistemos. Valstybės pagalbai savitas atrankos kriterijus dėl to, pasak Belgijos, turi būti vertinamas atsižvelgiant į šią normalią sistemą (18). Valstybės pagalba tai gali būti tik tuo atveju, kai tam tikri sektoriai ar įmonės turėtų naudos dėl sudarytų palankių sąlygų, palyginti su Belgijos pasirinkta normalia sistema. Belgija nurodo, kad atrodo, jog Komisija laikosi nuostatos, kad norma turi būti tokia, kad išlaidas turi padengti žemdirbiai, bet tai neišplaukia iš galiojančių dokumentų nuostatų. Jei skirtingos GSE tyrimų finansavimo sistemos gali iškreipti konkurenciją, tai turi būti išspręsta, pasak Belgijos, taikant teisės aktų derinimą (19), tačiau tai jokiu būdu nesudaro valstybės pagalbos problemos. Belgija taip pat cituoja Sprendimą GEMO byloje (20), tačiau mano, kad tai nekeičia jos požiūrio šiuo konkrečiu atveju. 2009 m. spalio 16 d. rašte Belgija pakartoja, kad ji nesutinka su tuo, ką Komisija savo sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo įvardija kaip valstybės pagalbą. Vis dėlto, vadovaudamasi bendradarbiavimo dvasia, Belgija atsižvelgė į Komisijos logiką, kad paaiškintų klausimus, iškeltus sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo. |
| --- | --- |

(38)

Be to, Belgija nurodo, kad Reglamentu (EB) Nr. 999/2001 nenurodoma, kad kontrolės išlaidos būtų padengtos įmonių, todėl valstybės narės gali nuspręsti dėl „normalios“ GSE tyrimų finansavimo sistemos. Valstybės pagalbai savitas atrankos kriterijus dėl to, pasak Belgijos, turi būti vertinamas atsižvelgiant į šią normalią sistemą (18). Valstybės pagalba tai gali būti tik tuo atveju, kai tam tikri sektoriai ar įmonės turėtų naudos dėl sudarytų palankių sąlygų, palyginti su Belgijos pasirinkta normalia sistema. Belgija nurodo, kad atrodo, jog Komisija laikosi nuostatos, kad norma turi būti tokia, kad išlaidas turi padengti žemdirbiai, bet tai neišplaukia iš galiojančių dokumentų nuostatų. Jei skirtingos GSE tyrimų finansavimo sistemos gali iškreipti konkurenciją, tai turi būti išspręsta, pasak Belgijos, taikant teisės aktų derinimą (19), tačiau tai jokiu būdu nesudaro valstybės pagalbos problemos. Belgija taip pat cituoja Sprendimą GEMO byloje (20), tačiau mano, kad tai nekeičia jos požiūrio šiuo konkrečiu atveju. 2009 m. spalio 16 d. rašte Belgija pakartoja, kad ji nesutinka su tuo, ką Komisija savo sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo įvardija kaip valstybės pagalbą. Vis dėlto, vadovaudamasi bendradarbiavimo dvasia, Belgija atsižvelgė į Komisijos logiką, kad paaiškintų klausimus, iškeltus sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo.

3.2.   Grąžinimo kvalifikavimas

| (39) | Belgija laikosi nuostatos, kad 10,70 EUR atlygis už vieną ištirtą galviją neturi būti laikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(39)

Belgija laikosi nuostatos, kad 10,70 EUR atlygis už vieną ištirtą galviją neturi būti laikoma valstybės pagalba.

| (40) | Pasak Belgijos, tai jokiu būdu negali būti valstybės pagalba, nebent būtų sukuriama nauda vienai ar daugiau įmonių. Todėl grąžinimo atveju gali būti kalbama apie naudą tik tuo atveju, kai gauta nauda yra didesnė už sumokėtą sumą. Jei dalis GSE tyrimų buvo finansuojama valdžios institucijų, galutinė nauda, kurią gauna žemdirbys, atitinka tyrimo kainą, nuskaičiavus sumokėtą grąžinimą. |
| --- | --- |

(40)

Pasak Belgijos, tai jokiu būdu negali būti valstybės pagalba, nebent būtų sukuriama nauda vienai ar daugiau įmonių. Todėl grąžinimo atveju gali būti kalbama apie naudą tik tuo atveju, kai gauta nauda yra didesnė už sumokėtą sumą. Jei dalis GSE tyrimų buvo finansuojama valdžios institucijų, galutinė nauda, kurią gauna žemdirbys, atitinka tyrimo kainą, nuskaičiavus sumokėtą grąžinimą.

| (41) | Belgija šį samprotavimą plėtoja dar toliau ir teigia, kad susigrąžinimo atveju tai reikštų reikalauti bendro didesnio mokėjimo iš žemdirbio pusės; iš tikrųjų, jei visa tyrimo kaina turi būti sugrąžinta, tai reikštų, kad galų gale ši kaina prisideda prie grąžinimo dydžio, kuris jau buvo išmokėtas. |
| --- | --- |

(41)

Belgija šį samprotavimą plėtoja dar toliau ir teigia, kad susigrąžinimo atveju tai reikštų reikalauti bendro didesnio mokėjimo iš žemdirbio pusės; iš tikrųjų, jei visa tyrimo kaina turi būti sugrąžinta, tai reikštų, kad galų gale ši kaina prisideda prie grąžinimo dydžio, kuris jau buvo išmokėtas.

| (42) | Belgija pabrėžia, kad pagal Teismo praktiką, apie valstybės pagalbą kalbama tik tada, kai mokesčių įplaukos yra naudojamos taip, kad sudaroma konkrečios grupės nauda ir ne visi mokėjusieji mokesčius gauna vienodą naudą (21). Šiuo konkrečiu atveju 10,70 EUR dydžio grąžinimą už vieną ištirtą galviją yra įpareigojami sumokėti ekonomikos dalyviai, susiję su jautienos ar veršienos gamyba; 10,70 EUR, kurie naudojami tyrimui, jiems nesukuria jokios ekonominės naudos ir todėl negali būti laikomi valstybės pagalba SESV 107 straipsnio prasme. |
| --- | --- |

(42)

Belgija pabrėžia, kad pagal Teismo praktiką, apie valstybės pagalbą kalbama tik tada, kai mokesčių įplaukos yra naudojamos taip, kad sudaroma konkrečios grupės nauda ir ne visi mokėjusieji mokesčius gauna vienodą naudą (21). Šiuo konkrečiu atveju 10,70 EUR dydžio grąžinimą už vieną ištirtą galviją yra įpareigojami sumokėti ekonomikos dalyviai, susiję su jautienos ar veršienos gamyba; 10,70 EUR, kurie naudojami tyrimui, jiems nesukuria jokios ekonominės naudos ir todėl negali būti laikomi valstybės pagalba SESV 107 straipsnio prasme.

| (43) | Pasak Belgijos, Komisija panašios samprotavimo logikos laikėsi savo Sprendime N 9/05 ir N 10/05. Belgija pažymi, kad šiame sprendime 10,70 EUR dydžio grąžinimas nebuvo įvardytas kaip valstybės pagalba (žr. sprendimo 98 konstatuojamąją dalį); panašios samprotavimo logikos laikytasi Sprendime N 21/02, kuriame dalis iš dalies finansuotų GSE tyrimų išlaidų mokesčiais iš sektoriaus nebuvo įvardyti kaip valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(43)

Pasak Belgijos, Komisija panašios samprotavimo logikos laikėsi savo Sprendime N 9/05 ir N 10/05. Belgija pažymi, kad šiame sprendime 10,70 EUR dydžio grąžinimas nebuvo įvardytas kaip valstybės pagalba (žr. sprendimo 98 konstatuojamąją dalį); panašios samprotavimo logikos laikytasi Sprendime N 21/02, kuriame dalis iš dalies finansuotų GSE tyrimų išlaidų mokesčiais iš sektoriaus nebuvo įvardyti kaip valstybės pagalba.

| (44) | 2009 m. spalio 16 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad grąžinimai paskirti mokėti žemdirbiams, ir jie buvo taikomi daliai ekonominių išlaidų GSE tyrimams; atsakydama į Komisijos klausimą dėl to, ar grąžinimų dydis atitiko realią ekonominę laboratorijose atliktų darbų kainą, Belgija nurodė, kad grąžinimas sudarė tik dalį GSE tyrimų kainos, kaip nurodyta Sprendime N 9/10 ir N 10/05. Samprotavimo logika, kurios laikėsi Komisija to paties sprendimo 61 ir 66 konstatuojamoje dalyje ir pagal kurią padaryta išvada dėl lygiavertiškumo tarp išlaidų už atliktus darbus ir grąžinimų dydį, buvo susiję su kitais darbais, nei su GSE tyrimais; Belgija pakartojo, kad dėl GSE tyrimų Sprendime N 9/05 ir N 10/05 padaryta išvada, kad paslaugos GSE tyrimų pavidalu iš tiesų buvo valstybės pagalba, tačiau grąžinimo suma (t. y. 10,70 EUR) nebuvo pagalba ir ją reikėjo išskaičiuoti iš tyrimų kainos. |
| --- | --- |

(44)

2009 m. spalio 16 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad grąžinimai paskirti mokėti žemdirbiams, ir jie buvo taikomi daliai ekonominių išlaidų GSE tyrimams; atsakydama į Komisijos klausimą dėl to, ar grąžinimų dydis atitiko realią ekonominę laboratorijose atliktų darbų kainą, Belgija nurodė, kad grąžinimas sudarė tik dalį GSE tyrimų kainos, kaip nurodyta Sprendime N 9/10 ir N 10/05. Samprotavimo logika, kurios laikėsi Komisija to paties sprendimo 61 ir 66 konstatuojamoje dalyje ir pagal kurią padaryta išvada dėl lygiavertiškumo tarp išlaidų už atliktus darbus ir grąžinimų dydį, buvo susiję su kitais darbais, nei su GSE tyrimais; Belgija pakartojo, kad dėl GSE tyrimų Sprendime N 9/05 ir N 10/05 padaryta išvada, kad paslaugos GSE tyrimų pavidalu iš tiesų buvo valstybės pagalba, tačiau grąžinimo suma (t. y. 10,70 EUR) nebuvo pagalba ir ją reikėjo išskaičiuoti iš tyrimų kainos.

3.3.   Perviršinės kompensacijos nebuvimas ir tyrimų kainos atitiktis rinkos kainoms

| (45) | Belgija nurodo Bendrijos gairių dėl žemės ūkio ir miškininkystės sektoriaus valstybės pagalbos 2007–2013 m. (22) 132 punktą (toliau – žemės ūkio gairės 2007–2013 m.), kur nurodyta, kad 40 EUR už vieną tyrimą „šiuo metu Bendrijoje yra mažiausia kaina“; nuo 2005 m. liepos mėn. FMGSA siūlomos kainos yra mažesnės už 40 EUR; pasak Belgijos valdžios institucijų, tai rodo, kad Belgijoje taikomos kainos atitinka rinkos kainas; Komisija Sprendime N 9/05 ir N 10/05 pripažino, kad laboratorijos parinktos taikant atviras, skaidrias ir nediskriminacines procedūras, ir negali būti laikoma, kad paslaugų teikėjai (t. y. laboratorijos) gavo valstybės pagalbą; po to laiko padėtis nepasikeitė; be to, už konkurenciją atsakingos Belgijos valdžios institucijos šiuo metu atlieka tyrimą dėl laboratorijų susitarimų dėl GSE tyrimų kainų; Belgijos valdžios institucijų teigimu, tai aiškiai rodo, kad jos jokiu būdu nenorėjo mokėti papildomos kainos laboratorijoms; 2009 m. spalio 16 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad galimas laboratorijų susitarimas dėl kainų bus baudžiamas ir kad šis tyrimas iš principo tyrėtų būti baigtas 2010 m. pirmąjį ketvirtį. |
| --- | --- |

(45)

Belgija nurodo Bendrijos gairių dėl žemės ūkio ir miškininkystės sektoriaus valstybės pagalbos 2007–2013 m. (22) 132 punktą (toliau – žemės ūkio gairės 2007–2013 m.), kur nurodyta, kad 40 EUR už vieną tyrimą „šiuo metu Bendrijoje yra mažiausia kaina“; nuo 2005 m. liepos mėn. FMGSA siūlomos kainos yra mažesnės už 40 EUR; pasak Belgijos valdžios institucijų, tai rodo, kad Belgijoje taikomos kainos atitinka rinkos kainas; Komisija Sprendime N 9/05 ir N 10/05 pripažino, kad laboratorijos parinktos taikant atviras, skaidrias ir nediskriminacines procedūras, ir negali būti laikoma, kad paslaugų teikėjai (t. y. laboratorijos) gavo valstybės pagalbą; po to laiko padėtis nepasikeitė; be to, už konkurenciją atsakingos Belgijos valdžios institucijos šiuo metu atlieka tyrimą dėl laboratorijų susitarimų dėl GSE tyrimų kainų; Belgijos valdžios institucijų teigimu, tai aiškiai rodo, kad jos jokiu būdu nenorėjo mokėti papildomos kainos laboratorijoms; 2009 m. spalio 16 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad galimas laboratorijų susitarimas dėl kainų bus baudžiamas ir kad šis tyrimas iš principo tyrėtų būti baigtas 2010 m. pirmąjį ketvirtį.

3.4.   Eksporto ir importo apmokestinimas

| (46) | Belgijos valdžios institucijos nurodo, kad įnašai ir grąžinimai niekada netaikyti importui ir eksportui; tik Belgijoje įsikūrusios įmonės turi mokėti įnašą ir tik Belgijoje paskersti ir vyresni kaip 30 mėn. galvijai gali pretenduoti į 10,70 EUR siekiantį grąžinimą. |
| --- | --- |

(46)

Belgijos valdžios institucijos nurodo, kad įnašai ir grąžinimai niekada netaikyti importui ir eksportui; tik Belgijoje įsikūrusios įmonės turi mokėti įnašą ir tik Belgijoje paskersti ir vyresni kaip 30 mėn. galvijai gali pretenduoti į 10,70 EUR siekiantį grąžinimą.

| (47) | Belgija pabrėžia, kad Komisija šias priemones jau nagrinėjo sąsajoje su Sprendimu N 9/05 ir N 10/05, ir padarė išvadą, kad įnašai nebuvo diskriminacinio pobūdžio palyginti su importuotais ar eksportuotais produktais ir nepažeidė Sutarties nuostatų. |
| --- | --- |

(47)

Belgija pabrėžia, kad Komisija šias priemones jau nagrinėjo sąsajoje su Sprendimu N 9/05 ir N 10/05, ir padarė išvadą, kad įnašai nebuvo diskriminacinio pobūdžio palyginti su importuotais ar eksportuotais produktais ir nepažeidė Sutarties nuostatų.

3.5.   Mechanizmo, pagal kurį skerdyklos perkelia grąžinimą gamintojams ar kitiems rinkos dalyviams, nebuvimas

| (48) | Belgijos valdžios institucijos nurodo, kad skerdyklos perkelia grąžinimų kainą savo klientams, kaip ir bet kuri normali įmonė perkelia patirtas išlaidas savo klientams; įprasti rinkos mechanizmai po to užsiima šiuo perkėlimu. Be to, tai, kad grąžinimų kaina perimama kaip atskiras punktas sąskaitose, pateikiamose gamintojams, yra įprasta praktika; Šiuo atžvilgiu Belgija nurodo Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 93 ir 95 konstatuojamąsias dalis, kur manoma, kad GSE gairių 25 punkto sąlygų laikomasi. |
| --- | --- |

(48)

Belgijos valdžios institucijos nurodo, kad skerdyklos perkelia grąžinimų kainą savo klientams, kaip ir bet kuri normali įmonė perkelia patirtas išlaidas savo klientams; įprasti rinkos mechanizmai po to užsiima šiuo perkėlimu. Be to, tai, kad grąžinimų kaina perimama kaip atskiras punktas sąskaitose, pateikiamose gamintojams, yra įprasta praktika; Šiuo atžvilgiu Belgija nurodo Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 93 ir 95 konstatuojamąsias dalis, kur manoma, kad GSE gairių 25 punkto sąlygų laikomasi.

3.6.   Įvardijimas naudos gavėjų kaip esančių mažomis ir vidutinėmis įmonėmis (toliau – MVĮ)

| (49) | Belgija nurodo, kad visi Belgijos ūkininkai yra MVĮ, jei ūkiuose dirba mažiau kaip 250 asmenų, metinė apyvarta neviršija 40 mln. EUR arba bendras metų balansas neviršija 27 mln. EUR, o įmonė nėra 25 % ar didesne dalimi kitos įmonės ar įmonių, kurios nėra MVĮ, nuosavybė. |
| --- | --- |

(49)

Belgija nurodo, kad visi Belgijos ūkininkai yra MVĮ, jei ūkiuose dirba mažiau kaip 250 asmenų, metinė apyvarta neviršija 40 mln. EUR arba bendras metų balansas neviršija 27 mln. EUR, o įmonė nėra 25 % ar didesne dalimi kitos įmonės ar įmonių, kurios nėra MVĮ, nuosavybė.

3.7.   Pastabos dėl pagalbos per tris sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo nurodytus laikotarpius (2001–2003 m., 2003–2007 m., po 2007 m.) atitikties

| (50) | Dėl 2001 m. sausio 1 d. – 2003 m. sausio 1 d. periodo Belgija ypatingų pastabų nepateikia, nes Komisija pati daro išvadą dėl galimos atitikties sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros 80 konstatuojamajai daliai; ji vis dėlto nurodo, kad pagalba neviršijo 100 % patirtų išlaidų dydžio ir yra pasirengusi, jei prireiks, pateikti daugiau informacijos apie tai. |
| --- | --- |

(50)

Dėl 2001 m. sausio 1 d. – 2003 m. sausio 1 d. periodo Belgija ypatingų pastabų nepateikia, nes Komisija pati daro išvadą dėl galimos atitikties sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros 80 konstatuojamajai daliai; ji vis dėlto nurodo, kad pagalba neviršijo 100 % patirtų išlaidų dydžio ir yra pasirengusi, jei prireiks, pateikti daugiau informacijos apie tai.

| (51) | Belgija primygtinai tvirtina, kad ši informacija pateikiama tik subsidiariai, atsižvelgiant į jos pradinį požiūrį, kuris yra toks, kad šiuo atveju negali būti kalbama apie valstybės pagalbą, nes Belgija gali pasirinkti, kaip finansuoti GSE tyrimus. |
| --- | --- |

(51)

Belgija primygtinai tvirtina, kad ši informacija pateikiama tik subsidiariai, atsižvelgiant į jos pradinį požiūrį, kuris yra toks, kad šiuo atveju negali būti kalbama apie valstybės pagalbą, nes Belgija gali pasirinkti, kaip finansuoti GSE tyrimus.

| (52) | Belgija nurodo, kad per 2003 m. sausio 1 d. – 2007 m. sausio 1 d. laikotarpį neišmokėta jokia pagalba, kuri būtų viršijusi 100 % tyrimo kainos; Belgija pateikia nuorodą į Sprendimą N 9/05 ir N 10/05, kuriame šis klausimas jau buvo nagrinėtas. |
| --- | --- |

(52)

Belgija nurodo, kad per 2003 m. sausio 1 d. – 2007 m. sausio 1 d. laikotarpį neišmokėta jokia pagalba, kuri būtų viršijusi 100 % tyrimo kainos; Belgija pateikia nuorodą į Sprendimą N 9/05 ir N 10/05, kuriame šis klausimas jau buvo nagrinėtas.

| (53) | Dėl laikotarpio, kuris prasideda 2007 m. sausio 1 d., Belgija niekada nesuteikė pagalbos, kuri būtų didesnė už 40 EUR, atsižvelgiant į tai, kad tyrimų kaina buvo mažesnė už 40 EUR. |
| --- | --- |

(53)

Dėl laikotarpio, kuris prasideda 2007 m. sausio 1 d., Belgija niekada nesuteikė pagalbos, kuri būtų didesnė už 40 EUR, atsižvelgiant į tai, kad tyrimų kaina buvo mažesnė už 40 EUR.

| (54) | Priede prie šių pastabų Belgija pateikia nuodugnią chronologiją priemonių, kurių imtasi dėl GSE tyrimų finansavimu; atsižvelgiant į tai, kad ši informacija didele dalimi pateikiama šio sprendimo aprašomojoje dalyje, šiame skirsnyje chronologija in extenso nepateikiama; vis dėlto tam tikri elementai bus pateikiami toliau. |
| --- | --- |

(54)

Priede prie šių pastabų Belgija pateikia nuodugnią chronologiją priemonių, kurių imtasi dėl GSE tyrimų finansavimu; atsižvelgiant į tai, kad ši informacija didele dalimi pateikiama šio sprendimo aprašomojoje dalyje, šiame skirsnyje chronologija in extenso nepateikiama; vis dėlto tam tikri elementai bus pateikiami toliau.

| (55) | GSE tyrimų finansavimo chronologija yra tokia:






  — | nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2001 m. gruodžio 31 d. tyrimai visiškai finansuojami iš valstybės iždo, |
| --- | --- | --- |

(55)

GSE tyrimų finansavimo chronologija yra tokia:

—

nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2001 m. gruodžio 31 d. tyrimai visiškai finansuojami iš valstybės iždo,

| — | nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. tyrimų išankstinį finansavimą užtikrina BIRB; BIRB visa išankstinio finansavimo suma sudaro 67 156 527,65 EUR, |
| --- | --- |

—

nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. tyrimų išankstinį finansavimą užtikrina BIRB; BIRB visa išankstinio finansavimo suma sudaro 67 156 527,65 EUR,

| — | nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2004 m. lapkričio 30 d. išankstinį finansavimą teikia FMGSA, |
| --- | --- |

—

nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2004 m. lapkričio 30 d. išankstinį finansavimą teikia FMGSA,

| — | nuo 2004 m. gruodžio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. – 10,70 EUR siekiantis grąžinimas už vieną ištirtą galviją pagal 2004 m. spalio 15 d. Karaliaus sprendimą, prisidedantis prie FMFSA finansavimo iš savo rezervų ir iš anksto susigrąžinamų, pateiktų valstybės iždo, |
| --- | --- |

—

nuo 2004 m. gruodžio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. – 10,70 EUR siekiantis grąžinimas už vieną ištirtą galviją pagal 2004 m. spalio 15 d. Karaliaus sprendimą, prisidedantis prie FMFSA finansavimo iš savo rezervų ir iš anksto susigrąžinamų, pateiktų valstybės iždo,

| — | nuo 2006 m. sausio 1 d.: finansavimas per 10,70 EUR siekiantį grąžinimą už vieną ištirtą galviją, ir įnašai, kuriais apmokestinami septyni skirtingi sektoriai (23); šie įnašai taip pat naudojami padengti GSE tyrimų išlaidas, kurie buvo iš anksto finansuoti nuo 2002 m. sausio 1 d. Nuo 2008 m. sausio 1 d. grąžinimas indeksuotas ir siekė 11,07 EUR. |
| --- | --- |

—

nuo 2006 m. sausio 1 d.: finansavimas per 10,70 EUR siekiantį grąžinimą už vieną ištirtą galviją, ir įnašai, kuriais apmokestinami septyni skirtingi sektoriai (23); šie įnašai taip pat naudojami padengti GSE tyrimų išlaidas, kurie buvo iš anksto finansuoti nuo 2002 m. sausio 1 d. Nuo 2008 m. sausio 1 d. grąžinimas indeksuotas ir siekė 11,07 EUR.

| (56) | GSE tyrimų kainos yra tokios:







  (EUR) |
| --- | --- |
| Laikotarpis | Visa tyrimų kaina (24) | Grąžinimo dydis |
| 2001 01 01–2001 01 31 | 111,81 | / |
| 2001 02 01–2001 03 31 | 89,50 | / |
| 2001 04 01–2001 12 31 | 64,71 | / |
| 2002 01 01–2002 03 15 | 64,74 | / |
| 2002 03 16–2003 12 31 | 63,45 | / |
| 2004 01 01–2004 01 15 | 63,42 | / |
| 2004 01 16–2004 06 30 | 53,88 | / |
| 2004 07 01–2004 11 30 | 43,44 | / |
| 2004 12 01–2004 12 31 | 43,44 | 10,70 |
| 2005 01 01–2005 06 30 | 43,47 | 10,70 |
| 2005 07 01–2005 12 31 | 38,62 | 10,70 |
| 2006 01 01–2006 09 30 | 40,35 | 10,70 |
| 2006 10 01–2006 12 31 | 39,32 | 10,70 |
| 2007 01 01–2007 12 31 | 39,35 | 10,70 |
| 2008 01 01–2008 12 31 | 39,38 | 11,07 |

(56)

GSE tyrimų kainos yra tokios:

(EUR)

Laikotarpis

Visa tyrimų kaina (24)

Grąžinimo dydis

2001 01 01–2001 01 31

111,81

/

2001 02 01–2001 03 31

89,50

/

2001 04 01–2001 12 31

64,71

/

2002 01 01–2002 03 15

64,74

/

2002 03 16–2003 12 31

63,45

/

2004 01 01–2004 01 15

63,42

/

2004 01 16–2004 06 30

53,88

/

2004 07 01–2004 11 30

43,44

/

2004 12 01–2004 12 31

43,44

10,70

2005 01 01–2005 06 30

43,47

10,70

2005 07 01–2005 12 31

38,62

10,70

2006 01 01–2006 09 30

40,35

10,70

2006 10 01–2006 12 31

39,32

10,70

2007 01 01–2007 12 31

39,35

10,70

2008 01 01–2008 12 31

39,38

11,07

3.8.   Atsakymai į papildomus Komisijos klausimus

| (57) | 2009 m. spalio 16 d. rašte Belgija, atsakydama į Komisijos 2009 m. liepos 24 d. raštą, išsiųstą po to, kai Belgija nurodė savo pastabas, pateikė keletą patikslinimų. Visų pirma, Belgija dar kartą pakartojo savo poziciją, kad valstybė narė nėra įpareigota apsunkinti ekonomikos dalyvius GSE tyrimų išlaidomis. Kalbant apie visuomenės sveikatos apsaugai skirtas išlaidas, išlaidos viešosios valdžios įvestai kontrolei negali būti laikomi atlygiu už paslaugą ir negali būti taikomos ekonomikos dalyviams. Vis dėlto siekdama bendradarbiauti ji nusprendė į Komisijos klausimus atsakyti atsižvelgdama į samprotavimo logiką, išdėstytą sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo. |
| --- | --- |

(57)

2009 m. spalio 16 d. rašte Belgija, atsakydama į Komisijos 2009 m. liepos 24 d. raštą, išsiųstą po to, kai Belgija nurodė savo pastabas, pateikė keletą patikslinimų. Visų pirma, Belgija dar kartą pakartojo savo poziciją, kad valstybė narė nėra įpareigota apsunkinti ekonomikos dalyvius GSE tyrimų išlaidomis. Kalbant apie visuomenės sveikatos apsaugai skirtas išlaidas, išlaidos viešosios valdžios įvestai kontrolei negali būti laikomi atlygiu už paslaugą ir negali būti taikomos ekonomikos dalyviams. Vis dėlto siekdama bendradarbiauti ji nusprendė į Komisijos klausimus atsakyti atsižvelgdama į samprotavimo logiką, išdėstytą sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo.

| (58) | Dėl Bendrijos finansavimo dalies Belgija patvirtino, kad ji buvo įtraukta į anksčiau pateiktus duomenis. |
| --- | --- |

(58)

Dėl Bendrijos finansavimo dalies Belgija patvirtino, kad ji buvo įtraukta į anksčiau pateiktus duomenis.

| (59) | Be to, Belgija nurodė, kad 2004 m. birželio 30 d.–2005 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu finansavimas buvo teikiamas per FMGSA iš jos turimų finansavimo šaltinių, kuriuos ji perėmė iš ankstesniųjų įstaigų, iš kurių ji buvo suformuota. Per šį laikotarpį parafiskalinių mokesčių taikyta nebuvo. |
| --- | --- |

(59)

Be to, Belgija nurodė, kad 2004 m. birželio 30 d.–2005 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu finansavimas buvo teikiamas per FMGSA iš jos turimų finansavimo šaltinių, kuriuos ji perėmė iš ankstesniųjų įstaigų, iš kurių ji buvo suformuota. Per šį laikotarpį parafiskalinių mokesčių taikyta nebuvo.

| (60) | Komisija teiravosi dėl 15 237 646 EUR sąsajos su 67 156 527,65 EUR suma, kuri buvo paminėta Belgijos pastabose (žr. 55 konstatuojamąją dalį). Belgija atsakė, kad visa 15 237 646 EUR suma įėjo į 67 156 527,65 EUR sumą. Be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad norėtų atlikti skaičiavimus, kad patikrintų minėtos sumos tikslumą. |
| --- | --- |

(60)

Komisija teiravosi dėl 15 237 646 EUR sąsajos su 67 156 527,65 EUR suma, kuri buvo paminėta Belgijos pastabose (žr. 55 konstatuojamąją dalį). Belgija atsakė, kad visa 15 237 646 EUR suma įėjo į 67 156 527,65 EUR sumą. Be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad norėtų atlikti skaičiavimus, kad patikrintų minėtos sumos tikslumą.

| (61) | Dėl grąžinimų Belgija nurodė, kad jas mokėti turėjo ūkininkai ir jos negalėjo būti laikomos valstybės pagalba. Šiuo atžvilgiu Belgija nurodė Sprendimą N 9/05 ir N 10/05, kuriame nurodyta, kad tik 33,38 EUR ir 44,08 EUR visos kainos buvo valstybės pagalba. 10,70 EUR suma nebuvo pagalba ir todėl buvo išskaičiuota iš tyrimo kainos, vertinant atitiktį reikalavimui, kad didžiausia vieno tyrimo kaina negali viršyti 40 EUR. |
| --- | --- |

(61)

Dėl grąžinimų Belgija nurodė, kad jas mokėti turėjo ūkininkai ir jos negalėjo būti laikomos valstybės pagalba. Šiuo atžvilgiu Belgija nurodė Sprendimą N 9/05 ir N 10/05, kuriame nurodyta, kad tik 33,38 EUR ir 44,08 EUR visos kainos buvo valstybės pagalba. 10,70 EUR suma nebuvo pagalba ir todėl buvo išskaičiuota iš tyrimo kainos, vertinant atitiktį reikalavimui, kad didžiausia vieno tyrimo kaina negali viršyti 40 EUR.

| (62) | Belgija pridūrė, kad vienintelis skirtumas su Komisijos Sprendime N 9/05 ir N 10/05 patvirtinta sistema buvo tas, kad grąžinimų dydis buvo indeksuotas ir iš 10,70 EUR išaugo iki 11,07 EUR. |
| --- | --- |

(62)

Belgija pridūrė, kad vienintelis skirtumas su Komisijos Sprendime N 9/05 ir N 10/05 patvirtinta sistema buvo tas, kad grąžinimų dydis buvo indeksuotas ir iš 10,70 EUR išaugo iki 11,07 EUR.

| (63) | 2009 m. gruodžio 1 d. rašte Belgija pataisė anksčiau pateiktus duomenis dėl atliktų tyrimų skaičiaus. Ji nurodė kad šiais duomenimis pakeičiami anksčiau, prieš ir po sprendimo dėl formalios tyrimo procedūros pradėjimo pateikti skaičiai. |
| --- | --- |

(63)

2009 m. gruodžio 1 d. rašte Belgija pataisė anksčiau pateiktus duomenis dėl atliktų tyrimų skaičiaus. Ji nurodė kad šiais duomenimis pakeičiami anksčiau, prieš ir po sprendimo dėl formalios tyrimo procedūros pradėjimo pateikti skaičiai.

| (64) | Šie pakeitimai grindžiami tuo, kad anksčiau buvo padaryta klaida dėl mėginių skaičiaus. Mat pirmieji skaičiavimai rėmėsi teoriniu skaičiumi, kuris sudarė 3 mėginius per valandą, bet iš tikrųjų paimta po 12 mėginių per valandą. Dėl šio per valandą atliktų tyrimų skaičiaus padidinimo gauta mažesnė kiekvieno mėginio paėmimo kaina, o tai savo ruožtu turi įtakos bendrai vieno tyrimo kainai, skaičiuojant, kad tyrimų kainą sudaro valandinės kainos dalis, kuri sumažėja dėl didesnio per vieną valandą paimtų mėginių skaičiaus. Dar daugiau, peržiūrėtas ir, palyginti su anksčiau pateiktais skaičiais, sumažintas bendras 2003–2004 m. paskerstų gyvūnų skaičius; 2009 m. gruodžio 1 d. Belgijos rašte pateikti skaičiai yra Komisijai pranešti 2003–2004 m. žmonių vartojimui paskerstų galvijų skaičiai.











  (EUR) |
| --- | --- |
| 2003 m. | Laboratorijos įkainis | Veterinaro įkainis už valandą | Mėginio ėmimo įkainis | Tyrimo komplekto įkainis | Bendras įkainis | Intervencija
  > 40 EUR už tyrimą |
| sausis | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| vasaris | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| kovas | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| balandis | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| gegužė | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| birželis | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| liepoa | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| rugpjūtis | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| rugsėjis | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| spalis | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| lapkritis | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| gruodis | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |

(64)

Šie pakeitimai grindžiami tuo, kad anksčiau buvo padaryta klaida dėl mėginių skaičiaus. Mat pirmieji skaičiavimai rėmėsi teoriniu skaičiumi, kuris sudarė 3 mėginius per valandą, bet iš tikrųjų paimta po 12 mėginių per valandą. Dėl šio per valandą atliktų tyrimų skaičiaus padidinimo gauta mažesnė kiekvieno mėginio paėmimo kaina, o tai savo ruožtu turi įtakos bendrai vieno tyrimo kainai, skaičiuojant, kad tyrimų kainą sudaro valandinės kainos dalis, kuri sumažėja dėl didesnio per vieną valandą paimtų mėginių skaičiaus. Dar daugiau, peržiūrėtas ir, palyginti su anksčiau pateiktais skaičiais, sumažintas bendras 2003–2004 m. paskerstų gyvūnų skaičius; 2009 m. gruodžio 1 d. Belgijos rašte pateikti skaičiai yra Komisijai pranešti 2003–2004 m. žmonių vartojimui paskerstų galvijų skaičiai.

(EUR)

2003 m.

Laboratorijos įkainis

Veterinaro įkainis už valandą

Mėginio ėmimo įkainis

Tyrimo komplekto įkainis

Bendras įkainis

Intervencija

> 40 EUR už tyrimą

sausis

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

vasaris

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

kovas

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

balandis

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

gegužė

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

birželis

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

liepoa

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

rugpjūtis

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

rugsėjis

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

spalis

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

lapkritis

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

gruodis

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

| (EUR) |
| --- |
| 2004 m. | Laboratorijos įkainis | Veterinaro įkainis už valandą | Mėginio ėmimo įkainis | Tyrimo komplekto įkainis | Bendras įkainis | Intervencija
  > 40 EUR už tyrimą |
| sausio 1–15 d. | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| sausio 16–31 d. | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| vasaris | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| kovas | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| balandis | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| gegužė | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| birželis | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| liepa | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| rugpjūtis | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| rugsėjis | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| spalis | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| lapkritis | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| gruodis | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |

(EUR)

2004 m.

Laboratorijos įkainis

Veterinaro įkainis už valandą

Mėginio ėmimo įkainis

Tyrimo komplekto įkainis

Bendras įkainis

Intervencija

> 40 EUR už tyrimą

sausio 1–15 d.

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

sausio 16–31 d.

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

vasaris

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

kovas

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

balandis

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

gegužė

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

birželis

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

liepa

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

rugpjūtis

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

rugsėjis

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

spalis

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

lapkritis

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

gruodis

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

| (65) | Remdamasi 64 konstatuojamoje dalyje pateikta lentele Belgija daro išvadą, kad nuo 2004 m. liepos 1 d. GSE tyrimų bendras įkainis yra mažesnis už 40 EUR. |
| --- | --- |

(65)

Remdamasi 64 konstatuojamoje dalyje pateikta lentele Belgija daro išvadą, kad nuo 2004 m. liepos 1 d. GSE tyrimų bendras įkainis yra mažesnis už 40 EUR.

| (66) | Tuo remdamosi Belgijos valdžios institucijos taip pat pateikė pataisytą prieš oficialios tyrimo procedūros pradėjimą pateiktą lentelę, kuri taip pat buvo pateikta sprendimo dėl procedūros pradėjimo 25 konstatuojamoje dalyje; šie paskutiniai skaičiai pagrįsti realiais skaičiais, o ne apytikriais skaičiavimais, kaip anksčiau. Iš šios informacijos seka, kad bendra iš anksto finansuota suma siekė ne 15 237 789,90 EUR, kaip apytiksliai apskaičiuota anksčiau, bet 6 619 810,74 EUR.









  Laikotarpis | | Tyrimo kaina (EUR) | Atliktų tyrimų skaičius | Iš viso (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 1 1
  2004 1 15 | Netiesioginė valstybės pagalba | 40,00 | 373 550 | 14 942 015,90 |
| Tyrimo kaina > 40 EUR | 31,08 | 373 550 | 5 759 524,54 |
| Iš viso | 71,08 | 373 550 | 20 701 540,44 |
| 2004 1 16
  2004 6 30 | Netiesioginė valstybės pagalba | 40,00 | 160 551 | 6 422 043,10 |
| Mokestis | 22,02 | 160 551 | 860 286,19 |
| Iš viso | 62,02 | 160 551 | 7 282 329,29 |
| 2003 1 1


  2004 6 30 | Bendra iš anksto finansuota suma, viršijanti didžiausią 40 EUR sumą | 6 619 810,74 |

(66)

Tuo remdamosi Belgijos valdžios institucijos taip pat pateikė pataisytą prieš oficialios tyrimo procedūros pradėjimą pateiktą lentelę, kuri taip pat buvo pateikta sprendimo dėl procedūros pradėjimo 25 konstatuojamoje dalyje; šie paskutiniai skaičiai pagrįsti realiais skaičiais, o ne apytikriais skaičiavimais, kaip anksčiau. Iš šios informacijos seka, kad bendra iš anksto finansuota suma siekė ne 15 237 789,90 EUR, kaip apytiksliai apskaičiuota anksčiau, bet 6 619 810,74 EUR.

Laikotarpis

Tyrimo kaina (EUR)

Atliktų tyrimų skaičius

Iš viso (EUR)

2003 1 1

2004 1 15

Netiesioginė valstybės pagalba

40,00

373 550

14 942 015,90

Tyrimo kaina > 40 EUR

31,08

373 550

5 759 524,54

Iš viso

71,08

373 550

20 701 540,44

2004 1 16

2004 6 30

Netiesioginė valstybės pagalba

40,00

160 551

6 422 043,10

Mokestis

22,02

160 551

860 286,19

Iš viso

62,02

160 551

7 282 329,29

2003 1 1

2004 6 30

Bendra iš anksto finansuota suma, viršijanti didžiausią 40 EUR sumą

6 619 810,74

| (67) | Belgija taip pat nurodo, kad jei už konkurenciją atsakingų Belgijos valdžios institucijų tyrimas nustatytų, kad laboratorijų atliktų GSE tyrimų kainos buvo padidintos dėl galimo neteisėto laboratorijų tarpusavio susitarimo, ji įsipareigotų susigrąžinti sumokėtos kainos perviršį, jei reikia, pradėdama teismines procedūras kompetentinguose teismuose. |
| --- | --- |

(67)

Belgija taip pat nurodo, kad jei už konkurenciją atsakingų Belgijos valdžios institucijų tyrimas nustatytų, kad laboratorijų atliktų GSE tyrimų kainos buvo padidintos dėl galimo neteisėto laboratorijų tarpusavio susitarimo, ji įsipareigotų susigrąžinti sumokėtos kainos perviršį, jei reikia, pradėdama teismines procedūras kompetentinguose teismuose.

| (68) | 2011 m. balandžio 6 d. rašte Belgijos valdžios institucijos dar kartą patvirtino, kad 10,70 EUR siekusį grąžinimą už GSE tyrimą mokėjo naudos gavėjas, kuris ja realiai pasinaudoja tuo momentu; ji nenaudojama grąžinti už anksčiau atliktus GSE tyrimus iš anksto gauto finansavimo grąžinimui. |
| --- | --- |

(68)

2011 m. balandžio 6 d. rašte Belgijos valdžios institucijos dar kartą patvirtino, kad 10,70 EUR siekusį grąžinimą už GSE tyrimą mokėjo naudos gavėjas, kuris ja realiai pasinaudoja tuo momentu; ji nenaudojama grąžinti už anksčiau atliktus GSE tyrimus iš anksto gauto finansavimo grąžinimui.

| (69) | Tame pačiame 2011 m. balandžio 6 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad bendra BIRB iš anksto finansuota suma siekė 67 156 527,65 EUR. FMGSA šią sumą iš dalies grąžino taip:






  FMGSA grąžino: | |
| --- | --- | --- |
| 2005 m. | 4 477 102 EUR |
| 2006 m. | 4 477 102 EUR |
| 2007 m. | Nieko negrąžinta (paprašyta pratęsti terminą ir prašymas patenkintas su sąlyga, kad bus mokamos palūkanos) |
| 2008 m. | 194 901 EUR (palūkanos už atidėtą grąžinimą) |
| Nuo 2008 m. | BIRB daugiau nebegrąžinama – 2008/12/22 įstatymas – programa |
| Lieka grąžinti | 58 202 323 EUR |

(69)

Tame pačiame 2011 m. balandžio 6 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad bendra BIRB iš anksto finansuota suma siekė 67 156 527,65 EUR. FMGSA šią sumą iš dalies grąžino taip:

FMGSA grąžino:

2005 m.

4 477 102 EUR

2006 m.

4 477 102 EUR

2007 m.

Nieko negrąžinta (paprašyta pratęsti terminą ir prašymas patenkintas su sąlyga, kad bus mokamos palūkanos)

2008 m.

194 901 EUR (palūkanos už atidėtą grąžinimą)

Nuo 2008 m.

BIRB daugiau nebegrąžinama – 2008/12/22 įstatymas – programa

Lieka grąžinti

58 202 323 EUR

| (70) | Belgija nurodė, kad Vyriausybė nusprendė sustabdyti iš anksto sumokėtos sumos grąžinimą BIRB, todėl susigrąžintos sumos bus perkeltos į teigiamą FMGSA likutį. Šį likutį reikia vertinti kaip skolos už GSE tyrimų grąžinimą. |
| --- | --- |

(70)

Belgija nurodė, kad Vyriausybė nusprendė sustabdyti iš anksto sumokėtos sumos grąžinimą BIRB, todėl susigrąžintos sumos bus perkeltos į teigiamą FMGSA likutį. Šį likutį reikia vertinti kaip skolos už GSE tyrimų grąžinimą.

| (71) | Dėl gamintojo GSE tyrimų kainos apmokėjimo Belgija dar kartą patvirtino, kad nebuvo konkrečios sistemos, pagal kurią skerdyklos būtų įpareigotos perkelti sumą už GSE tyrimo grąžinimą gamintojui, tačiau tai buvo daroma savaime; Belgija pateikė kelis sąskaitų pavyzdžius, iš kurių aiškiai matyti, kad grąžinimų suma įtraukiama į sąskaitas atskira eilute. Tai gamintojui išrašomas skerdyklos pirkimo lydraštis, kuriame grąžinimų suma išskaičiuojama iš bendros skerdyklos gamintojui nurodytos mokėtinos sumos už gyvulio pirkimą. Belgija nurodo, jog tai įrodo, kad gamintojas yra galutinis FMGSA skolos mokėtojas už GSE tyrimą. |
| --- | --- |

(71)

Dėl gamintojo GSE tyrimų kainos apmokėjimo Belgija dar kartą patvirtino, kad nebuvo konkrečios sistemos, pagal kurią skerdyklos būtų įpareigotos perkelti sumą už GSE tyrimo grąžinimą gamintojui, tačiau tai buvo daroma savaime; Belgija pateikė kelis sąskaitų pavyzdžius, iš kurių aiškiai matyti, kad grąžinimų suma įtraukiama į sąskaitas atskira eilute. Tai gamintojui išrašomas skerdyklos pirkimo lydraštis, kuriame grąžinimų suma išskaičiuojama iš bendros skerdyklos gamintojui nurodytos mokėtinos sumos už gyvulio pirkimą. Belgija nurodo, jog tai įrodo, kad gamintojas yra galutinis FMGSA skolos mokėtojas už GSE tyrimą.

| (72) | Paskutiniame 2011 m. gegužės 25 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad pagalbos sumoms galėjo būti bendrai taikoma de minimis pagalba, kaip numatyta 2004 m. spalio 6 d. Komisijos reglamente Nr. 1860/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuose (25), ir 40 EUR už tyrimą teisėta pagalba šio reglamento taikymo laikotarpiu. |
| --- | --- |

(72)

Paskutiniame 2011 m. gegužės 25 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad pagalbos sumoms galėjo būti bendrai taikoma de minimis pagalba, kaip numatyta 2004 m. spalio 6 d. Komisijos reglamente Nr. 1860/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuose (25), ir 40 EUR už tyrimą teisėta pagalba šio reglamento taikymo laikotarpiu.

4.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ PATEIKTOS PASTABOS

| (73) | Vykdydama šią procedūrą Komisija pastabų iš trečiųjų suinteresuotųjų šalių negavo. |
| --- | --- |

(73)

Vykdydama šią procedūrą Komisija pastabų iš trečiųjų suinteresuotųjų šalių negavo.

5.   PAGALBOS ĮVERTINIMAS

5.1.   Pagalbos buvimo įvertinimas

| (74) | Iš pradžių Belgija savo pastabose dėl sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo nurodė, kad jos manymu, išlaidas GSE tyrimams finansavo valstybės narės dėl šių tyrimų privalomojo pobūdžio ir nebuvo tokių Bendrijos taisyklių, kuriomis būtų reikalaujama, kad kontrolės išlaidas apmokėtų pačios įmonės. Vis dėlto 2007–2013 m. gairės bei Komisijos praktika aiškiai rodo, kad skirtingi tyrimų kainos lygiai gali iškreipti konkurenciją, o dauguma valstybių narių skiria pagalbą padengti šių tyrimų kainą. Dėl to būtina reguliuoti pagalbos intensyvumą, siekiant apriboti šios pagalbos sukeltą konkurencijos iškraipymą. Ypač GSE gairėse aiškiai nurodoma, kad valstybių suteikta pagalba kelia pavojų iškreipti konkurenciją. Antai GSE gairių 24 punkte nurodoma, kad „nuo 2003 m. sausio 1 d., atliekant privalomus GSE tyrimus galvijams, kurie skerdžiami maistui, bendra tiesioginė ir netiesioginė parama, įskaitant Bendrijos mokėjimus, negali būti didesnė kaip 40 eurų už vieną tyrimą. Įsipareigojimas atlikti tyrimus gali būti grindžiamas Bendrijos arba nacionalinės teisės aktais.“ Šios gairės buvo pristatytos valstybėms narėms, kurios buvo pakviestos imtis naudingų priemonių ir savo taikomą tvarką priderinti pagal šias gaires. Taip pat kalbant apie 2007–2013 m. gaires valstybės narės pagalba GSE tyrimams apibrėžta 132f ir tolesniuose punktuose; Be to, svarbu pažymėti, kad Belgijos valdžios institucijos nepasinaudojo Sprendimu N 9/05 ir N 10/05, kuriame dalis GSE tyrimų finansavimo pripažįstama pagalba, o tai netiesiogiai reiškia, kad Belgijos valdžios institucijos priėmė šią valstybės pagalbos GSE tyrimų finansavimui apibrėžtį. |
| --- | --- |

(74)

Iš pradžių Belgija savo pastabose dėl sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo nurodė, kad jos manymu, išlaidas GSE tyrimams finansavo valstybės narės dėl šių tyrimų privalomojo pobūdžio ir nebuvo tokių Bendrijos taisyklių, kuriomis būtų reikalaujama, kad kontrolės išlaidas apmokėtų pačios įmonės. Vis dėlto 2007–2013 m. gairės bei Komisijos praktika aiškiai rodo, kad skirtingi tyrimų kainos lygiai gali iškreipti konkurenciją, o dauguma valstybių narių skiria pagalbą padengti šių tyrimų kainą. Dėl to būtina reguliuoti pagalbos intensyvumą, siekiant apriboti šios pagalbos sukeltą konkurencijos iškraipymą. Ypač GSE gairėse aiškiai nurodoma, kad valstybių suteikta pagalba kelia pavojų iškreipti konkurenciją. Antai GSE gairių 24 punkte nurodoma, kad „nuo 2003 m. sausio 1 d., atliekant privalomus GSE tyrimus galvijams, kurie skerdžiami maistui, bendra tiesioginė ir netiesioginė parama, įskaitant Bendrijos mokėjimus, negali būti didesnė kaip 40 eurų už vieną tyrimą. Įsipareigojimas atlikti tyrimus gali būti grindžiamas Bendrijos arba nacionalinės teisės aktais.“ Šios gairės buvo pristatytos valstybėms narėms, kurios buvo pakviestos imtis naudingų priemonių ir savo taikomą tvarką priderinti pagal šias gaires. Taip pat kalbant apie 2007–2013 m. gaires valstybės narės pagalba GSE tyrimams apibrėžta 132f ir tolesniuose punktuose; Be to, svarbu pažymėti, kad Belgijos valdžios institucijos nepasinaudojo Sprendimu N 9/05 ir N 10/05, kuriame dalis GSE tyrimų finansavimo pripažįstama pagalba, o tai netiesiogiai reiškia, kad Belgijos valdžios institucijos priėmė šią valstybės pagalbos GSE tyrimų finansavimui apibrėžtį.

| (75) | Iš šių elementų galima daryti išvadą, kad Belgijos užginčijimas, kad pagalba GSE tyrimų finansavimui yra valstybės pagalba, dėl šių tyrimų privalomo pobūdžio, atsižvelgiant į galiojančius dabar ir ilgus metus galiojančius teisės aktus, yra nepagrįstas. |
| --- | --- |

(75)

Iš šių elementų galima daryti išvadą, kad Belgijos užginčijimas, kad pagalba GSE tyrimų finansavimui yra valstybės pagalba, dėl šių tyrimų privalomo pobūdžio, atsižvelgiant į galiojančius dabar ir ilgus metus galiojančius teisės aktus, yra nepagrįstas.

| (76) | Dėl šios priežasties nagrinėjamas priemones Komisija traktuoja remdamasi SESV 107 straipsniu. Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(76)

Dėl šios priežasties nagrinėjamas priemones Komisija traktuoja remdamasi SESV 107 straipsniu. Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (77) | Tam, kad priemonė būtų traktuojama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, turi būti tenkinamos tokios keturios sąlygos: 1) priemonė turi būti finansuojama valstybės arba iš valstybės išteklių ir priskirtina valstybei; 2) ji turi būti taikoma tam tikroms įmonėms arba ekonomikos sektoriams; 3) ją gaunančios įmonės iš tokios priemonės turi turėti ekonominės naudos; 4) ji turi daryti poveikį Sąjungos vidaus prekybai arba gali iškreipti konkurenciją. |
| --- | --- |

(77)

Tam, kad priemonė būtų traktuojama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, turi būti tenkinamos tokios keturios sąlygos: 1) priemonė turi būti finansuojama valstybės arba iš valstybės išteklių ir priskirtina valstybei; 2) ji turi būti taikoma tam tikroms įmonėms arba ekonomikos sektoriams; 3) ją gaunančios įmonės iš tokios priemonės turi turėti ekonominės naudos; 4) ji turi daryti poveikį Sąjungos vidaus prekybai arba gali iškreipti konkurenciją.

| (78) | Tolesnėse konstatuojamose dalyse šie keturi kriterijai bus taikomi priemonėms, kurios potencialiai gali būti valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(78)

Tolesnėse konstatuojamose dalyse šie keturi kriterijai bus taikomi priemonėms, kurios potencialiai gali būti valstybės pagalba.

| (79) | Kaip nurodyta 55 konstatuojamoje dalyje, GSE tyrimų finansavimui pasitelktos kelios finansavimo sistemos. Nagrinėjant kriterijų, ar buvo panaudoti valstybės ištekliai, šiame sprendime pasitelkiama skirtis tarp skirtingų GSE tyrimų finansavimo formų. |
| --- | --- |

(79)

Kaip nurodyta 55 konstatuojamoje dalyje, GSE tyrimų finansavimui pasitelktos kelios finansavimo sistemos. Nagrinėjant kriterijų, ar buvo panaudoti valstybės ištekliai, šiame sprendime pasitelkiama skirtis tarp skirtingų GSE tyrimų finansavimo formų.

5.1.1.   Valstybės išteklių panaudojimas

5.1.1.1.   Nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2001 m. gruodžio 31 d.

| (80) | Nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2001 m. gruodžio 31 d. visa GSE tyrimų kaina buvo finansuojama iš valstybės iždo. Nėra jokių abejonių, kad šiuo atveju tai finansavimas panaudojant valstybės išteklius. |
| --- | --- |

(80)

Nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2001 m. gruodžio 31 d. visa GSE tyrimų kaina buvo finansuojama iš valstybės iždo. Nėra jokių abejonių, kad šiuo atveju tai finansavimas panaudojant valstybės išteklius.

5.1.1.2.   Nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d.

| (81) | Vėliau, t. y. nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d., laukiant struktūrinio sprendimo dėl tyrimų finansavimo, tyrimai iš anksto finansuoti iš BIRB. BIRB yra viešoji federalinė įstaiga, turinti teisinį subjektiškumą, suformuota performavus buvusią Belgijos ekonomikos ir žemės ūkio tarnybą (pranc. Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) ir atskyrus buvusios Centrinės kvotų ir licencijų tarnybos (pranc. Office Central des Contingents et Licences, OCCL) žemės ūkio skyrių. Tai B kategorijos iš dalies viešoji tarnyba, kurią kontroliuoja Žemės ūkio ir viduriniųjų klasių ministerija (pranc. Ministre de l’Agriculture et des Classes Moyennes); BIRB yra pripažinta mokėjimo agentūra pagal bendrąją žemės ūkio politiką, ji finansuojama iš FEOGA (26); Be to, jis gali būti atsakingas už veiksmus, išplaukiančius iš federalinės Vyriausybės arba regioninių Vyriausybių žemės ūkio politikos; tam, kad galėtų subalansuoti savo administracinį biudžetą, BIRB gali naudotis Vyriausybės lėšomis, įrašytomis į jį federaliniu lygiu kontroliuojančios įstaigos biudžetą (Federalinė viešoji ekonomikos tarnyba) ir kai kuriomis nuosavomis įplaukomis (įplaukos iš tam tikrų grąžinimų ir ribotos investicijos). Atsižvelgiant į tai, kas buvo išdėstyta pirmiau, finansavimas per BIRB yra finansavimas iš valstybės išteklių. |
| --- | --- |

(81)

Vėliau, t. y. nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d., laukiant struktūrinio sprendimo dėl tyrimų finansavimo, tyrimai iš anksto finansuoti iš BIRB. BIRB yra viešoji federalinė įstaiga, turinti teisinį subjektiškumą, suformuota performavus buvusią Belgijos ekonomikos ir žemės ūkio tarnybą (pranc. Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) ir atskyrus buvusios Centrinės kvotų ir licencijų tarnybos (pranc. Office Central des Contingents et Licences, OCCL) žemės ūkio skyrių. Tai B kategorijos iš dalies viešoji tarnyba, kurią kontroliuoja Žemės ūkio ir viduriniųjų klasių ministerija (pranc. Ministre de l’Agriculture et des Classes Moyennes); BIRB yra pripažinta mokėjimo agentūra pagal bendrąją žemės ūkio politiką, ji finansuojama iš FEOGA (26); Be to, jis gali būti atsakingas už veiksmus, išplaukiančius iš federalinės Vyriausybės arba regioninių Vyriausybių žemės ūkio politikos; tam, kad galėtų subalansuoti savo administracinį biudžetą, BIRB gali naudotis Vyriausybės lėšomis, įrašytomis į jį federaliniu lygiu kontroliuojančios įstaigos biudžetą (Federalinė viešoji ekonomikos tarnyba) ir kai kuriomis nuosavomis įplaukomis (įplaukos iš tam tikrų grąžinimų ir ribotos investicijos). Atsižvelgiant į tai, kas buvo išdėstyta pirmiau, finansavimas per BIRB yra finansavimas iš valstybės išteklių.

5.1.1.3.   Nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2004 m. lapkričio 30 d.

| (82) | Nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2004 m. lapkričio 30 d. tyrimai iš anksto buvo finansuojami per FMGSA. Tuo metu galiojusiuose teisės aktuose (t. y. pirmiausia 2000 m. vasario 4 d. įstatyme dėl FMGSA įsteigimo (27)) nurodoma, kad FMGSA finansuojama pirmiausia iš skirtingų įplaukų, tokių kaip įplaukos iš mokesčių, mokesčiai už paslaugas ir grąžinimo, įplaukos už administracines nuobaudas, atsitiktinės įplaukos, dovanojimai, paliktas turtas ir pan. (28). FMGSA yra viešoji įstaiga, turinti teisinį subjektiškumą, pagal 1954 m. kovo 16 d. įstatymą dėl tam tikrų viešojo intereso organizmų kontrolės priskiriama A kategorijai (29). Iš šių svarstymų daroma išvada, kad per FMGSA suteiktas finansavimas yra valstybės ištekliai, o dėl jų skyrimo sprendžia viešosios valdžios institucija, nes FMGSA hierarchiškai pavaldi už visuomenės sveikatą atsakingai kompetentingai institucijai. |
| --- | --- |

(82)

Nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2004 m. lapkričio 30 d. tyrimai iš anksto buvo finansuojami per FMGSA. Tuo metu galiojusiuose teisės aktuose (t. y. pirmiausia 2000 m. vasario 4 d. įstatyme dėl FMGSA įsteigimo (27)) nurodoma, kad FMGSA finansuojama pirmiausia iš skirtingų įplaukų, tokių kaip įplaukos iš mokesčių, mokesčiai už paslaugas ir grąžinimo, įplaukos už administracines nuobaudas, atsitiktinės įplaukos, dovanojimai, paliktas turtas ir pan. (28). FMGSA yra viešoji įstaiga, turinti teisinį subjektiškumą, pagal 1954 m. kovo 16 d. įstatymą dėl tam tikrų viešojo intereso organizmų kontrolės priskiriama A kategorijai (29). Iš šių svarstymų daroma išvada, kad per FMGSA suteiktas finansavimas yra valstybės ištekliai, o dėl jų skyrimo sprendžia viešosios valdžios institucija, nes FMGSA hierarchiškai pavaldi už visuomenės sveikatą atsakingai kompetentingai institucijai.

5.1.1.4.   Nuo 2004 m. gruodžio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

| (83) | Nuo 2004 m. gruodžio 1 d. (nuo 2004 m. spalio 15 d. Karaliaus dekreto įsigaliojimo) iki 2005 m. gruodžio 31 d. (kai įsigaliojo 2005 m. lapkričio 10 d. Karaliaus dekretai) GSE tyrimai buvo finansuojami 10,70 EUR grąžinimu už vieną ištirtą galviją, pridedant šią sumą prie FMGSA finansavimo iš jos rezervų ir iš jai valstybės iždo suteikto susigrąžinamo avanso. |
| --- | --- |

(83)

Nuo 2004 m. gruodžio 1 d. (nuo 2004 m. spalio 15 d. Karaliaus dekreto įsigaliojimo) iki 2005 m. gruodžio 31 d. (kai įsigaliojo 2005 m. lapkričio 10 d. Karaliaus dekretai) GSE tyrimai buvo finansuojami 10,70 EUR grąžinimu už vieną ištirtą galviją, pridedant šią sumą prie FMGSA finansavimo iš jos rezervų ir iš jai valstybės iždo suteikto susigrąžinamo avanso.

| (84) | Dalinis finansavimas iš FMGSA ir atkeliaujantis iš jos pačios lėšų, yra valstybės išteklius (žr. 82 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(84)

Dalinis finansavimas iš FMGSA ir atkeliaujantis iš jos pačios lėšų, yra valstybės išteklius (žr. 82 konstatuojamąją dalį).

| (85) | Atsakant į klausimą dėl to, ar grąžinimai yra valstybės ištekliai, atsakome, kad tai gali būti valstybės ištekliai, jei paaiškėja, kad grąžinimai nepadengia visų realių išlaidų už paslaugas, už kurias jomis turi būti atlyginta. Iš tikrųjų, jei nėra atitikties tarp suteiktos paslaugos ir grąžinimo, perviršis yra valstybės išteklius, kuria gali naudotis valstybės įstaiga, kuriai grąžinama. Štai kodėl svarbu patikrinti, ar FMGSA sumokėti grąžinimai už GSE tyrimus yra mokėjimai už FMGSA realiai įmonėms suteiktas paslaugas ir ar jos yra paremtos rinkos kaina (žr. sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo 54 konstatuojamąją dalį). Šis klausimas nagrinėjamas toliau, nagrinėjant naudos sampratą. |
| --- | --- |

(85)

Atsakant į klausimą dėl to, ar grąžinimai yra valstybės ištekliai, atsakome, kad tai gali būti valstybės ištekliai, jei paaiškėja, kad grąžinimai nepadengia visų realių išlaidų už paslaugas, už kurias jomis turi būti atlyginta. Iš tikrųjų, jei nėra atitikties tarp suteiktos paslaugos ir grąžinimo, perviršis yra valstybės išteklius, kuria gali naudotis valstybės įstaiga, kuriai grąžinama. Štai kodėl svarbu patikrinti, ar FMGSA sumokėti grąžinimai už GSE tyrimus yra mokėjimai už FMGSA realiai įmonėms suteiktas paslaugas ir ar jos yra paremtos rinkos kaina (žr. sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo 54 konstatuojamąją dalį). Šis klausimas nagrinėjamas toliau, nagrinėjant naudos sampratą.

5.1.1.5.   Nuo 2006 m. sausio 1 d.

| (86) | Kalbant apie laikotarpį, einantį po to, kai įsigaliojo 2005 m. lapkričio 10 d. Karaliaus dekretai, tai yra apie laikotarpį, prasidėjusį 2006 m. sausio 1 d., reikia ištirti, ar šiuose dekretuose nustatyti grąžinimai ir įnašai yra valstybės ištekliai. Šis klausimas jau buvo nagrinėjamas Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 atveju. Bendrais bruožais 44 konstatuojamoje dalyje buvo nurodyta, kad įnašai buvo valstybės ištekliai, o grąžinimai galėtų būti valstybės ištekliai, jei paaiškėtų, kad grąžinimai nepadengė visų realių išlaidų už paslaugas, už kurias jais turi būti atlyginta; GSE tyrimų atveju, šie buvo iš dalies finansuoti grąžinimais ir iš dalies įnašais; Sprendime N 9/05 ir N 10/05 buvo padaryta išvada, kad dalis GSE tyrimų išlaidų finansavimas grąžinimais nebuvo valstybės pagalba, o finansavimas įnašais buvo teisėta valstybės pagalba. Kaip nurodyta sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo 34 konstatuojamoje dalyje, Komisijos sprendimu patvirtintai pagalbai šis sprendimas netaikomas, todėl ši pagalba iš naujo nagrinėjama čia nebus. |
| --- | --- |

(86)

Kalbant apie laikotarpį, einantį po to, kai įsigaliojo 2005 m. lapkričio 10 d. Karaliaus dekretai, tai yra apie laikotarpį, prasidėjusį 2006 m. sausio 1 d., reikia ištirti, ar šiuose dekretuose nustatyti grąžinimai ir įnašai yra valstybės ištekliai. Šis klausimas jau buvo nagrinėjamas Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 atveju. Bendrais bruožais 44 konstatuojamoje dalyje buvo nurodyta, kad įnašai buvo valstybės ištekliai, o grąžinimai galėtų būti valstybės ištekliai, jei paaiškėtų, kad grąžinimai nepadengė visų realių išlaidų už paslaugas, už kurias jais turi būti atlyginta; GSE tyrimų atveju, šie buvo iš dalies finansuoti grąžinimais ir iš dalies įnašais; Sprendime N 9/05 ir N 10/05 buvo padaryta išvada, kad dalis GSE tyrimų išlaidų finansavimas grąžinimais nebuvo valstybės pagalba, o finansavimas įnašais buvo teisėta valstybės pagalba. Kaip nurodyta sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo 34 konstatuojamoje dalyje, Komisijos sprendimu patvirtintai pagalbai šis sprendimas netaikomas, todėl ši pagalba iš naujo nagrinėjama čia nebus.

| (87) | Vis dėlto atsižvelgiant į Belgijos suteiktą informaciją po to, kai pradėta oficiali tyrimo procedūra, paaiškėjo, kad įnašų lėšos 2005 ir 2006 m. buvo iš dalies naudojamos grąžinti iš anksto suteikto finansavimo dalį už GSE tyrimus, viršijusius 40 EUR laikotarpiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gruodžio 1 d. Tačiau apie tai nebuvo užsiminta Sprendime N 9/05 ir N 10/05. Iš to seka, kad dalis įnašų buvo skirta finansuoti GSE tyrimus, atliktus laikotarpiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gruodžio 1 d., o tikslas buvo nepaskirai iš ūkininkų susigrąžinti iš anksto finansuotas išlaidas privalomiems GSE tyrimams, viršijusiems 40 EUR. |
| --- | --- |

(87)

Vis dėlto atsižvelgiant į Belgijos suteiktą informaciją po to, kai pradėta oficiali tyrimo procedūra, paaiškėjo, kad įnašų lėšos 2005 ir 2006 m. buvo iš dalies naudojamos grąžinti iš anksto suteikto finansavimo dalį už GSE tyrimus, viršijusius 40 EUR laikotarpiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gruodžio 1 d. Tačiau apie tai nebuvo užsiminta Sprendime N 9/05 ir N 10/05. Iš to seka, kad dalis įnašų buvo skirta finansuoti GSE tyrimus, atliktus laikotarpiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gruodžio 1 d., o tikslas buvo nepaskirai iš ūkininkų susigrąžinti iš anksto finansuotas išlaidas privalomiems GSE tyrimams, viršijusiems 40 EUR.

| (88) | Dalies šių įnašų įplaukų skyrimas sumų už iš anksto finansuotus tyrimus grąžinimui nepakeičia valstybės išteklių apibrėžties, kuri taikoma Sprendime N 9/05 ir N 10/05. |
| --- | --- |

(88)

Dalies šių įnašų įplaukų skyrimas sumų už iš anksto finansuotus tyrimus grąžinimui nepakeičia valstybės išteklių apibrėžties, kuri taikoma Sprendime N 9/05 ir N 10/05.

5.1.2.   Įmonės pasirinktinis palaikymas

| (89) | Nagrinėjant naudos buvimą, svarbu išskirti priemones, kurios finansuojamos iš valstybės išteklių (įskaitant įnašus) ir priemones, kurios finansuojamos iš grąžinimų. |
| --- | --- |

(89)

Nagrinėjant naudos buvimą, svarbu išskirti priemones, kurios finansuojamos iš valstybės išteklių (įskaitant įnašus) ir priemones, kurios finansuojamos iš grąžinimų.

| (90) | Dėl priemonių, kurios finansuojamos iš valstybės išteklių (įskaitant įnašus), Komisija nuolat laikėsi nuomonės (30), kad jei valstybė finansuoja privalomos kontrolės, kuri yra susijusi su gamyba ar produktų pateikimu į rinką, išlaidas, tai turi būti laikoma kaip įmonių pasirinktinis palaikymas (31); valstybė iš tikrųjų sumažino mokesčius, kurie paprastai yra įtraukiami į įmonės biudžetą. Iš to, kas pasakyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad ūkininkai, skerdyklos ir kiti subjektai, kurie produktus iš galvijų, kuriems pagal nagrinėjamu laikotarpiu galiojančius teisės aktus taikomas įpareigojimas atlikti GSE tyrimus, perdirba, jais manipuliuoja, juos parduoda ar teikia į prekybą, užsiima ekonomine veikla ir gavo valstybės pagalbą tuo, kad GSE tyrimus finansavo valstybė, ir tai buvo daroma nuo 2001 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(90)

Dėl priemonių, kurios finansuojamos iš valstybės išteklių (įskaitant įnašus), Komisija nuolat laikėsi nuomonės (30), kad jei valstybė finansuoja privalomos kontrolės, kuri yra susijusi su gamyba ar produktų pateikimu į rinką, išlaidas, tai turi būti laikoma kaip įmonių pasirinktinis palaikymas (31); valstybė iš tikrųjų sumažino mokesčius, kurie paprastai yra įtraukiami į įmonės biudžetą. Iš to, kas pasakyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad ūkininkai, skerdyklos ir kiti subjektai, kurie produktus iš galvijų, kuriems pagal nagrinėjamu laikotarpiu galiojančius teisės aktus taikomas įpareigojimas atlikti GSE tyrimus, perdirba, jais manipuliuoja, juos parduoda ar teikia į prekybą, užsiima ekonomine veikla ir gavo valstybės pagalbą tuo, kad GSE tyrimus finansavo valstybė, ir tai buvo daroma nuo 2001 m. sausio 1 d.

| (91) | Belgijos pateikti argumentai (žr. 37 konstatuojamąją dalį ir tolesnes), pagal kuriuos GSE tyrimų finansavimas taikomas tam, kad būtų apsaugota visuomenės sveikata, ir kad valstybei narei priklauso apsispręsti dėl normalios GSE tyrimų finansavimo tvarkos, negali būti priimti dėl 74 konstatuojamoje dalyje nurodytų priežasčių. Konkretesniu pasirinktinumo vertinimo atveju Belgija tvirtino, kad apie pasirinktinumą kalbėti galima tik tiek, kiek tam tikri sektoriai ar įmonės būtų palankiau vertinamos palyginti su normalia tvarka. Tai, kad skirtingų valstybių narių GSE tyrimų finansavimo tvarka skiriasi, ir kad tai gali iškreipti konkurenciją, Belgijos manymu, yra ne valstybės pagalbos, o teisės aktų derinimo klausimas. |
| --- | --- |

(91)

Belgijos pateikti argumentai (žr. 37 konstatuojamąją dalį ir tolesnes), pagal kuriuos GSE tyrimų finansavimas taikomas tam, kad būtų apsaugota visuomenės sveikata, ir kad valstybei narei priklauso apsispręsti dėl normalios GSE tyrimų finansavimo tvarkos, negali būti priimti dėl 74 konstatuojamoje dalyje nurodytų priežasčių. Konkretesniu pasirinktinumo vertinimo atveju Belgija tvirtino, kad apie pasirinktinumą kalbėti galima tik tiek, kiek tam tikri sektoriai ar įmonės būtų palankiau vertinamos palyginti su normalia tvarka. Tai, kad skirtingų valstybių narių GSE tyrimų finansavimo tvarka skiriasi, ir kad tai gali iškreipti konkurenciją, Belgijos manymu, yra ne valstybės pagalbos, o teisės aktų derinimo klausimas.

| (92) | Tačiau šio argumento priimti negalima. Kaip nurodyta Sprendime N 9/05 ir N 10/05, pasirinkitinumo kriterijus yra patenkintas, kai palaikymas yra skirtas kelioms įmonėms ar vienam veiklos sektoriui. Šiuo konkrečiu atveju, nacionaliniu mastu, dėl valstybės GSE tyrimų finansavimo naudą gauna tik vienas konkretus sektorius, t. y. tas, kuriame auginami gyvūnai, kuriems turi būti atliktas GSE tyrimas. Bendrijos požiūriu Belgijos įmonių naudai valstybės skirtas arba pasitelkiant valstybės išteklius GSE tyrimų finansavimas šioms įmonėms suteikia pranašumą užsienio konkurentų atžvilgiu, kurių privalomų GSE tyrimų valstybė nefinansuoja arba jie nėra finansuojami iš valstybės išteklių; GSE gairių preambulėje (8 ir 9 punktuose) aiškiai nurodyta, kad derinimo procesas, pagal kurį sektorius turėjo pats apmokėti išlaidas, vyko lėtai, todėl Komisija nusprendė išsiaiškinti dėl valstybės pagalbos politikos, susijusios su išlaidomis GSE tyrimams, ir ją iš dalies pakeisti. Savo ruožtu GSE gairių 24 punkte nurodoma, kad pareiga atlikti tyrimus gali būti grindžiama Bendrijos ar nacionaline teise. Šiame punkte aiškiai nurodoma, kad dėl pareigos atlikti tyrimus derinimo Bendrijos lygmeniu nėra, o tai reiškia, kad galimas pasirinktinis tam tikrų konkrečios valstybės narės įmonių palaikymo faktas. Išvada būtų tokia, kad priemonės, finansuojamos iš valstybės išteklių (įskaitant įnašus) reiškia pasirinktinį palaikymą ūkininkų, skerdyklų ir kitų subjektų, kurie perdirba, manipuliuoja, parduoda ar teikia į prekybą iš galvijų, kuriems pagal galiojančius teisės aktus privaloma atlikti GSE tyrimus, pagamintus produktus, tuo, kad taip sumažinamos šiems naudos gavėjams tenkančios išlaidos. Ši ekonominė nauda skiriama ne iš tiesioginių mokėjimų, bet moka valdžios institucijos, kurios tyrimų kainą sumoka tiesiogiai skerdyklų prašymu atliekančioms laboratorijoms, perimdamos GSE tyrimų išlaidas, o išlaidų sąskaitos išrašomos FMGSA. |
| --- | --- |

(92)

Tačiau šio argumento priimti negalima. Kaip nurodyta Sprendime N 9/05 ir N 10/05, pasirinkitinumo kriterijus yra patenkintas, kai palaikymas yra skirtas kelioms įmonėms ar vienam veiklos sektoriui. Šiuo konkrečiu atveju, nacionaliniu mastu, dėl valstybės GSE tyrimų finansavimo naudą gauna tik vienas konkretus sektorius, t. y. tas, kuriame auginami gyvūnai, kuriems turi būti atliktas GSE tyrimas. Bendrijos požiūriu Belgijos įmonių naudai valstybės skirtas arba pasitelkiant valstybės išteklius GSE tyrimų finansavimas šioms įmonėms suteikia pranašumą užsienio konkurentų atžvilgiu, kurių privalomų GSE tyrimų valstybė nefinansuoja arba jie nėra finansuojami iš valstybės išteklių; GSE gairių preambulėje (8 ir 9 punktuose) aiškiai nurodyta, kad derinimo procesas, pagal kurį sektorius turėjo pats apmokėti išlaidas, vyko lėtai, todėl Komisija nusprendė išsiaiškinti dėl valstybės pagalbos politikos, susijusios su išlaidomis GSE tyrimams, ir ją iš dalies pakeisti. Savo ruožtu GSE gairių 24 punkte nurodoma, kad pareiga atlikti tyrimus gali būti grindžiama Bendrijos ar nacionaline teise. Šiame punkte aiškiai nurodoma, kad dėl pareigos atlikti tyrimus derinimo Bendrijos lygmeniu nėra, o tai reiškia, kad galimas pasirinktinis tam tikrų konkrečios valstybės narės įmonių palaikymo faktas. Išvada būtų tokia, kad priemonės, finansuojamos iš valstybės išteklių (įskaitant įnašus) reiškia pasirinktinį palaikymą ūkininkų, skerdyklų ir kitų subjektų, kurie perdirba, manipuliuoja, parduoda ar teikia į prekybą iš galvijų, kuriems pagal galiojančius teisės aktus privaloma atlikti GSE tyrimus, pagamintus produktus, tuo, kad taip sumažinamos šiems naudos gavėjams tenkančios išlaidos. Ši ekonominė nauda skiriama ne iš tiesioginių mokėjimų, bet moka valdžios institucijos, kurios tyrimų kainą sumoka tiesiogiai skerdyklų prašymu atliekančioms laboratorijoms, perimdamos GSE tyrimų išlaidas, o išlaidų sąskaitos išrašomos FMGSA.

| (93) | Kalbant apie pagalbos priemones, kurios yra finansuojamos iš grąžinimų, svarbu patikrinti, ar šiais grąžinimais yra suteikiama ekonominė nauda. Kaip nurodyta sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo (61 ir 62 konstatuojamose dalyse), ekonominės naudos nėra, jei šie grąžinimai yra mažesni už tikrąsias FMGSA iš tikrųjų ekonomikos dalyviams suteiktų paslaugų sąnaudas. Taip pat svarbu patikrinti, ar mokesčiuose atsispindi mokėjimai už FMGSA iš tikrųjų įmonėms suteiktas paslaugas. Kalbant dar konkrečiau, svarbu žinoti, ar ekonominė nauda buvo suteikta skerdykloms ir gamintojams, kurie mokėjo 10,70 EUR už vieną ištirtą galviją siekusį grąžinimą laikotarpiu nuo 2004 m. gruodžio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d., ir ar jiems tikrai buvo suteiktos FMGSA paslaugos. |
| --- | --- |

(93)

Kalbant apie pagalbos priemones, kurios yra finansuojamos iš grąžinimų, svarbu patikrinti, ar šiais grąžinimais yra suteikiama ekonominė nauda. Kaip nurodyta sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo (61 ir 62 konstatuojamose dalyse), ekonominės naudos nėra, jei šie grąžinimai yra mažesni už tikrąsias FMGSA iš tikrųjų ekonomikos dalyviams suteiktų paslaugų sąnaudas. Taip pat svarbu patikrinti, ar mokesčiuose atsispindi mokėjimai už FMGSA iš tikrųjų įmonėms suteiktas paslaugas. Kalbant dar konkrečiau, svarbu žinoti, ar ekonominė nauda buvo suteikta skerdykloms ir gamintojams, kurie mokėjo 10,70 EUR už vieną ištirtą galviją siekusį grąžinimą laikotarpiu nuo 2004 m. gruodžio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d., ir ar jiems tikrai buvo suteiktos FMGSA paslaugos.

| (94) | Belgijos valdžios institucijos, atsakydamos į sprendimą dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo, nurodė, kad 10,70 EUR už vieną ištirtą galviją siekęs grąžinimas buvo vienintelis FMGSA finansavimo šaltinis padengti GSE tyrimų išlaidas, neskaitant FMGSA rezervų ir susigrąžinamo valstybės iždo avanso. Grąžinimus atliko (mokėjo) skerdyklos. Belgijos skerdyklos minėjo, kad skerdyklos neturėjo teisinės prievolės į sąskaitas savo klientams įtraukti grąžinimo sumą, tačiau skerdyklos paprastai gamintojams atskirai į sąskaitą įtraukia grąžinimo sumą. Belgija tai įrodė pateikdama sąskaitų pavyzdžius, kuriose aiškiai matyti, kad skerdyklos į sąskaitas gamintojams atskirai įtraukia grąžinimo sumą. Belgija mano, kad nereikia griežtai reglamentuoti to, kaip skerdyklos gamintojams ar kitiems galimiems paslaugų gavėjams perkelia savo mokamą grąžinimą, turint omenyje tai, kad ši išlaidų forma gamintojams įtraukiama panašiai kaip ir kitos su skerdimu susijusios išlaidos, įtraukiamos į gamintojams išrašomas sąskaitas. |
| --- | --- |

(94)

Belgijos valdžios institucijos, atsakydamos į sprendimą dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo, nurodė, kad 10,70 EUR už vieną ištirtą galviją siekęs grąžinimas buvo vienintelis FMGSA finansavimo šaltinis padengti GSE tyrimų išlaidas, neskaitant FMGSA rezervų ir susigrąžinamo valstybės iždo avanso. Grąžinimus atliko (mokėjo) skerdyklos. Belgijos skerdyklos minėjo, kad skerdyklos neturėjo teisinės prievolės į sąskaitas savo klientams įtraukti grąžinimo sumą, tačiau skerdyklos paprastai gamintojams atskirai į sąskaitą įtraukia grąžinimo sumą. Belgija tai įrodė pateikdama sąskaitų pavyzdžius, kuriose aiškiai matyti, kad skerdyklos į sąskaitas gamintojams atskirai įtraukia grąžinimo sumą. Belgija mano, kad nereikia griežtai reglamentuoti to, kaip skerdyklos gamintojams ar kitiems galimiems paslaugų gavėjams perkelia savo mokamą grąžinimą, turint omenyje tai, kad ši išlaidų forma gamintojams įtraukiama panašiai kaip ir kitos su skerdimu susijusios išlaidos, įtraukiamos į gamintojams išrašomas sąskaitas.

| (95) | Todėl iš to, kas pasakyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad pradedant oficialią tyrimo procedūrą 44 konstatuojamoje dalyje, kurioje nurodyta, kad mokestis skerdykloms buvo gerokai didesnis negu kitiems paslaugos gavėjams, iškilusias abejones pašalino Belgijos pateikta informacija apie šių grąžinimų įtraukimą į gamintojams išrašomas sąskaitas. |
| --- | --- |

(95)

Todėl iš to, kas pasakyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad pradedant oficialią tyrimo procedūrą 44 konstatuojamoje dalyje, kurioje nurodyta, kad mokestis skerdykloms buvo gerokai didesnis negu kitiems paslaugos gavėjams, iškilusias abejones pašalino Belgijos pateikta informacija apie šių grąžinimų įtraukimą į gamintojams išrašomas sąskaitas.

| (96) | Dėl to, ar GSE tyrimų kaina yra rinkos kaina, Belgija pirmiausia Komisijai nurodė, kad nuo 2005 m. liepos mėn. FMGSA siūlytos kainos yra mažesnės nei 40 EUR, nors 2007–2013 m. žemės ūkio gairėse nurodoma, kad 40 EUR tuo metu Bendrijoje buvo mažiausia kaina. Tai rodo, kad kainos atitinka kitose Europos šalyse konkrečiu laikotarpiu taikomas kainas. Antra, Belgija atsakydama į sprendimą dėl oficialios tyrimo procedūros nurodė, kad padėtis buvo tapati nagrinėtai padėčiai Sprendime N 9/05 ir N 10/05, kuriame padaryta išvada, kad paslaugos teikėjas parinktas laikantis atvirų ir nediskriminacinių procedūrų (žr. Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 82 konstatuojamąją dalį). Trečia, Komisija atkreipia dėmesį į Belgijos parodytas pastangas imtis visų galimų teisinių priemonių susigrąžinti tai, kas buvo sumokėta daugiau nei tyrimų kaina, tuo atveju, jei už konkurenciją atsakinga Belgijos valdžios institucija padarytų išvadą, kad būta neteisėto laboratorijų tarpusavio susitarimo, kuris būtų galėjęs padidinti tyrimų kainą; remdamasi šiais samprotavimais Komisija daro išvadą, kad grąžinimų negalima laikyti valstybės ištekliais, nes FMGSA mokami grąžinimai už GSE tyrimus yra mokėjimai už realiai FMGSA įmonėms suteiktas paslaugas ir yra paremti rinkos kaina. |
| --- | --- |

(96)

Dėl to, ar GSE tyrimų kaina yra rinkos kaina, Belgija pirmiausia Komisijai nurodė, kad nuo 2005 m. liepos mėn. FMGSA siūlytos kainos yra mažesnės nei 40 EUR, nors 2007–2013 m. žemės ūkio gairėse nurodoma, kad 40 EUR tuo metu Bendrijoje buvo mažiausia kaina. Tai rodo, kad kainos atitinka kitose Europos šalyse konkrečiu laikotarpiu taikomas kainas. Antra, Belgija atsakydama į sprendimą dėl oficialios tyrimo procedūros nurodė, kad padėtis buvo tapati nagrinėtai padėčiai Sprendime N 9/05 ir N 10/05, kuriame padaryta išvada, kad paslaugos teikėjas parinktas laikantis atvirų ir nediskriminacinių procedūrų (žr. Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 82 konstatuojamąją dalį). Trečia, Komisija atkreipia dėmesį į Belgijos parodytas pastangas imtis visų galimų teisinių priemonių susigrąžinti tai, kas buvo sumokėta daugiau nei tyrimų kaina, tuo atveju, jei už konkurenciją atsakinga Belgijos valdžios institucija padarytų išvadą, kad būta neteisėto laboratorijų tarpusavio susitarimo, kuris būtų galėjęs padidinti tyrimų kainą; remdamasi šiais samprotavimais Komisija daro išvadą, kad grąžinimų negalima laikyti valstybės ištekliais, nes FMGSA mokami grąžinimai už GSE tyrimus yra mokėjimai už realiai FMGSA įmonėms suteiktas paslaugas ir yra paremti rinkos kaina.

| (97) | Galima daryti išvadą, neprieštaraujant Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 nuostatoms, kad grąžinimais nebuvo suteikta jokios ekonominės naudos skerdykloms ar gamintojams, nes grąžinimas – apmokama paslauga, kurią gavo grąžinimų mokėtojas, o tyrimo kaina yra paremta rinkos kaina. Ši išvada taip pat leidžia spręsti apie tai, kad finansavimo iš valstybės išteklių nebuvo, nes tyrimo kaina atitinka rinkos kainą. |
| --- | --- |

(97)

Galima daryti išvadą, neprieštaraujant Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 nuostatoms, kad grąžinimais nebuvo suteikta jokios ekonominės naudos skerdykloms ar gamintojams, nes grąžinimas – apmokama paslauga, kurią gavo grąžinimų mokėtojas, o tyrimo kaina yra paremta rinkos kaina. Ši išvada taip pat leidžia spręsti apie tai, kad finansavimo iš valstybės išteklių nebuvo, nes tyrimo kaina atitinka rinkos kainą.

5.1.3.   Konkurencijos iškreipimas ir poveikis prekybai Sąjungoje

| (98) | Dėl kitų sąlygų, susijusių su SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymu, priemonė iš tikrųjų gali turėti įtakos Belgijos padėčiai šiame sektoriuje (32).. Kadangi Belgijos įmonės veikia ypač konkurencingoje tarptautinėje rinkoje, priemonė iškreipia ar gali iškreipti konkurenciją (33) ir turi įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(98)

Dėl kitų sąlygų, susijusių su SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymu, priemonė iš tikrųjų gali turėti įtakos Belgijos padėčiai šiame sektoriuje (32).. Kadangi Belgijos įmonės veikia ypač konkurencingoje tarptautinėje rinkoje, priemonė iškreipia ar gali iškreipti konkurenciją (33) ir turi įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai.

5.1.4.   Išvados dėl pagalbos pobūdžio pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

| (99) | Atsižvelgdama į tai, kad išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad GSE tyrimų finansavimas iš įnašų ir kitų pirmiau nurodytų valstybės išteklių yra ekonominė nauda, kuriai suteiktas finansavimas iš valstybės išteklių. Ši ekonominė nauda iškreipia ar gali iškreipti konkurenciją, nes taip paremiamos tam tikros įmonės bei tam tikri produktai ir gali būti daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai; Ekonominė nauda yra suteikta ūkininkams, skerdykloms ir kitiems subjektams, kurie perdirba, manipuliuoja, parduoda ar teikia į prekybą iš galvijų, kuriems pagal galiojančius teisės aktus privaloma atlikti GSE tyrimus, pagamintus produktus; todėl Komisija daro išvadą, kad šioms priemonėms taikoma SESV 107 straipsnio 1 dalis; tačiau dalis GSE tyrimų, kurie buvo finansuojami iš grąžinimų, nėra pagalba, nes grąžinimo mokėtojai suteiktos paslaugos rinkos kaina. |
| --- | --- |

(99)

Atsižvelgdama į tai, kad išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad GSE tyrimų finansavimas iš įnašų ir kitų pirmiau nurodytų valstybės išteklių yra ekonominė nauda, kuriai suteiktas finansavimas iš valstybės išteklių. Ši ekonominė nauda iškreipia ar gali iškreipti konkurenciją, nes taip paremiamos tam tikros įmonės bei tam tikri produktai ir gali būti daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai; Ekonominė nauda yra suteikta ūkininkams, skerdykloms ir kitiems subjektams, kurie perdirba, manipuliuoja, parduoda ar teikia į prekybą iš galvijų, kuriems pagal galiojančius teisės aktus privaloma atlikti GSE tyrimus, pagamintus produktus; todėl Komisija daro išvadą, kad šioms priemonėms taikoma SESV 107 straipsnio 1 dalis; tačiau dalis GSE tyrimų, kurie buvo finansuojami iš grąžinimų, nėra pagalba, nes grąžinimo mokėtojai suteiktos paslaugos rinkos kaina.

5.2.   Pagalbos neteisėtumas

| (100) | Nuo 2001 m. sausio 1 d. Belgijos valdžios institucijos Komisijos neinformavo, kaip nurodyta SESV 108 straipsnio 3 dalyje, apie pagalbos priemones – GSE tyrimų finansavimą. Pagalbai, kuriai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1/2004, negalioja pranešimo reikalavimas, jei ji atitinka šiame reglamente numatytas sąlygas. Jei šių sąlygų nesilaikoma, pagalba yra neteisėta. |
| --- | --- |

(100)

Nuo 2001 m. sausio 1 d. Belgijos valdžios institucijos Komisijos neinformavo, kaip nurodyta SESV 108 straipsnio 3 dalyje, apie pagalbos priemones – GSE tyrimų finansavimą. Pagalbai, kuriai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1/2004, negalioja pranešimo reikalavimas, jei ji atitinka šiame reglamente numatytas sąlygas. Jei šių sąlygų nesilaikoma, pagalba yra neteisėta.

5.3.   Pagalbos finansavimas

| (101) | Jei valstybės pagalba iš dalies finansuojama parafiskaliniais mokesčiais, t. y. įnašais, šia pagalba finansuojamus veiksmus, taip pat pačios pagalbos finansavimą turi išnagrinėti Komisija. Iš tikrųjų, galima valstybės pagalbos finansavimo neatitiktis vidaus rinkai taip pat pačią pagalbą padarytų neteisėtą, net tuo atveju, kai pagalba būtų skiriama laikantis galiojančių konkurencijos taisyklių. |
| --- | --- |

(101)

Jei valstybės pagalba iš dalies finansuojama parafiskaliniais mokesčiais, t. y. įnašais, šia pagalba finansuojamus veiksmus, taip pat pačios pagalbos finansavimą turi išnagrinėti Komisija. Iš tikrųjų, galima valstybės pagalbos finansavimo neatitiktis vidaus rinkai taip pat pačią pagalbą padarytų neteisėtą, net tuo atveju, kai pagalba būtų skiriama laikantis galiojančių konkurencijos taisyklių.

| (102) | Laikantis nusistovėjusios teismo praktikos, mokesčiai neįeina į SESV nuostatų dėl valstybės pagalbos taikymo sritį, nebent jos būtų kokios nors pagalbos priemonės finansavimo būdas, taip, kad jos būtų neatskiriama šios priemonės dalis (34). Tam, kad būtų galima mokestį ar jo dalį laikyti neatskiriama pagalbos priemonės dalimi, būtinas privalomas pagal atitinkamus nacionalinius teisės aktus paskirties ryšys tarp mokesčio ir pagalbos, taip, kad pajamos iš mokesčio būtų būtinai susijusios su pagalbos finansavimu (35). Jei toks ryšys yra, pajamos iš mokesčio turi tiesioginę įtaką pagalbos dydžiui (36) ir todėl – šios pagalbos atitikties vidaus rinkai vertinimui (37). |
| --- | --- |

(102)

Laikantis nusistovėjusios teismo praktikos, mokesčiai neįeina į SESV nuostatų dėl valstybės pagalbos taikymo sritį, nebent jos būtų kokios nors pagalbos priemonės finansavimo būdas, taip, kad jos būtų neatskiriama šios priemonės dalis (34). Tam, kad būtų galima mokestį ar jo dalį laikyti neatskiriama pagalbos priemonės dalimi, būtinas privalomas pagal atitinkamus nacionalinius teisės aktus paskirties ryšys tarp mokesčio ir pagalbos, taip, kad pajamos iš mokesčio būtų būtinai susijusios su pagalbos finansavimu (35). Jei toks ryšys yra, pajamos iš mokesčio turi tiesioginę įtaką pagalbos dydžiui (36) ir todėl – šios pagalbos atitikties vidaus rinkai vertinimui (37).

| (103) | Todėl derėtų ištirti, ar po 2004 m. liepos 1 d. surinkti įnašai atitinka 102 konstatuojamoje dalyje išdėstytus kriterijus ir juos išskirti vadovaujantis skirtingais laikotarpiais galiojusiomis teisinėmis priemonėmis. Finansuotai pagalbai daroma išimtis, tačiau ši išimtis netaikoma pagalbos finansavimo sistemai, todėl reikia patikrinti finansavimo sistemos teisėtumą visu nagrinėjamu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(103)

Todėl derėtų ištirti, ar po 2004 m. liepos 1 d. surinkti įnašai atitinka 102 konstatuojamoje dalyje išdėstytus kriterijus ir juos išskirti vadovaujantis skirtingais laikotarpiais galiojusiomis teisinėmis priemonėmis. Finansuotai pagalbai daroma išimtis, tačiau ši išimtis netaikoma pagalbos finansavimo sistemai, todėl reikia patikrinti finansavimo sistemos teisėtumą visu nagrinėjamu laikotarpiu.

5.3.1.   Nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

| (104) | Per šį laikotarpį pagalba buvo iš anksto finansuojama per FMGSA ir iš grąžinimų, vadovaujantis 2004 m. spalio 15 d. Karaliaus dekretu (tačiau apie grąžinimus šiame skirsnyje nekalbama, nes tai nėra pagalba – žr. 97 konstatuojamąją dalį)). Svarbu patikrinti, ar finansavimo sistema yra neatskiriama pagalbos priemonės dalis. Iš galiojančių teisės aktų neseka, kad būtų privalomas paskirties ryšys tarp FMGSA finansavimo ir GSE tyrimų finansavimo, nei tai, kad pajamos iš mokesčių būtinai skiriamos pagalbos finansavimui; Iš tikrųjų 2000 m. vasario 4 d. įstatyme dėl FMGSA įsteigimo numatomi skirtingi FMGSA finansavimo šaltiniai (žr. 82 konstatuojamąją dalį). Be to, atsižvelgiant į tai, kad tyrimai finansuojami ir iš grąžinimų, ir iš FMGSA, negalima daryti išvados, kad pajamos iš mokesčio turi tiesioginę įtaką pagalbos dydžiui; todėl FMGSA sumokėtos pagalbos dydis skiriasi priklausomai nuo tyrimų kainos, o ne nuo FMGSA sumokėtų įnašų; Iš to daroma išvada, kad nėra privalomo paskirties ryšio tarp pajamų iš įnašų ir išankstinio finansavimo grąžinimo. |
| --- | --- |

(104)

Per šį laikotarpį pagalba buvo iš anksto finansuojama per FMGSA ir iš grąžinimų, vadovaujantis 2004 m. spalio 15 d. Karaliaus dekretu (tačiau apie grąžinimus šiame skirsnyje nekalbama, nes tai nėra pagalba – žr. 97 konstatuojamąją dalį)). Svarbu patikrinti, ar finansavimo sistema yra neatskiriama pagalbos priemonės dalis. Iš galiojančių teisės aktų neseka, kad būtų privalomas paskirties ryšys tarp FMGSA finansavimo ir GSE tyrimų finansavimo, nei tai, kad pajamos iš mokesčių būtinai skiriamos pagalbos finansavimui; Iš tikrųjų 2000 m. vasario 4 d. įstatyme dėl FMGSA įsteigimo numatomi skirtingi FMGSA finansavimo šaltiniai (žr. 82 konstatuojamąją dalį). Be to, atsižvelgiant į tai, kad tyrimai finansuojami ir iš grąžinimų, ir iš FMGSA, negalima daryti išvados, kad pajamos iš mokesčio turi tiesioginę įtaką pagalbos dydžiui; todėl FMGSA sumokėtos pagalbos dydis skiriasi priklausomai nuo tyrimų kainos, o ne nuo FMGSA sumokėtų įnašų; Iš to daroma išvada, kad nėra privalomo paskirties ryšio tarp pajamų iš įnašų ir išankstinio finansavimo grąžinimo.

5.3.2.   Nuo 2006 m. sausio 1 d.

| (105) | Nuo šios datos įnašai reglamentuojami pagal Karaliaus dekretą dėl įnašų FMGSA finansavimui; Sprendime N 9/05 ir N 10/05 buvo nagrinėjama finansavimo iš įnašų sistema ir padaryta išvada, kad dalies išlaidų, susijusių su GSE tyrimais, finansavimo metodas nereiškia įvežamų ar išvežamų produktų ir neprieštarauja Sutarties nuostatoms (38); Kaip nurodyta 31 konstatuojamoje dalyje, šiame sprendime nenagrinėjamos anksčiau patvirtintos priemonės; Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad Belgija nurodė, kad nuo 2006 m. sausio 1 d. dalis įnašų buvo naudojami grąžinti iš anksto finansuotas ankstesnių GSE tyrimų išlaidų sumas, Komisija turi teisę nagrinėti finansavimo sistemą tuo atžvilgiu, kiek šiais įnašais buvo finansuojama iš anksto sumokėtų GSE tyrimų išlaidų padengimas. |
| --- | --- |

(105)

Nuo šios datos įnašai reglamentuojami pagal Karaliaus dekretą dėl įnašų FMGSA finansavimui; Sprendime N 9/05 ir N 10/05 buvo nagrinėjama finansavimo iš įnašų sistema ir padaryta išvada, kad dalies išlaidų, susijusių su GSE tyrimais, finansavimo metodas nereiškia įvežamų ar išvežamų produktų ir neprieštarauja Sutarties nuostatoms (38); Kaip nurodyta 31 konstatuojamoje dalyje, šiame sprendime nenagrinėjamos anksčiau patvirtintos priemonės; Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad Belgija nurodė, kad nuo 2006 m. sausio 1 d. dalis įnašų buvo naudojami grąžinti iš anksto finansuotas ankstesnių GSE tyrimų išlaidų sumas, Komisija turi teisę nagrinėti finansavimo sistemą tuo atžvilgiu, kiek šiais įnašais buvo finansuojama iš anksto sumokėtų GSE tyrimų išlaidų padengimas.

| (106) | Belgija nurodė, kad, neskaitant grąžinimų indeksavimo, finansavimo sistema liko nepakitusi Vienintelis pakeistas elementas – pajamų iš įnašų panaudojimas 2006 m. grąžinti iš anksto finansuotų GSE tyrimų išmokas. |
| --- | --- |

(106)

Belgija nurodė, kad, neskaitant grąžinimų indeksavimo, finansavimo sistema liko nepakitusi Vienintelis pakeistas elementas – pajamų iš įnašų panaudojimas 2006 m. grąžinti iš anksto finansuotų GSE tyrimų išmokas.

| (107) | Dėl to, ar toks finansavimas yra neatsiejama pagalbos priemonės dalis, linkstama daryti neigiamą išvadą. Po 2006 m. įnašų paskirtis padengti išankstinį tyrimų finansavimą neturėjo įtakos suteiktos pagalbos dydžiui; Be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad susigrąžinimo sistema buvo solidari, kai kiekvienas dalyvis moka įmokas FMGSA, o dalis šių įmokų yra skiriama padengti ankstesnes išlaidas, susijusias su išankstiniu GSE tyrimų finansavimu. Visi veikiantys ūkinės veiklos vykdytojai, kurie turėjo galvijų aptariamu laikotarpiu, taip pat dalyvauja šioje sistemoje, tačiau įmokas moka ne jie vieni. Iš to Komisija daro išvadą, kad pagalbos finansavimas nėra neatsiejama nagrinėjamos pagalbos priemonės dalis. |
| --- | --- |

(107)

Dėl to, ar toks finansavimas yra neatsiejama pagalbos priemonės dalis, linkstama daryti neigiamą išvadą. Po 2006 m. įnašų paskirtis padengti išankstinį tyrimų finansavimą neturėjo įtakos suteiktos pagalbos dydžiui; Be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad susigrąžinimo sistema buvo solidari, kai kiekvienas dalyvis moka įmokas FMGSA, o dalis šių įmokų yra skiriama padengti ankstesnes išlaidas, susijusias su išankstiniu GSE tyrimų finansavimu. Visi veikiantys ūkinės veiklos vykdytojai, kurie turėjo galvijų aptariamu laikotarpiu, taip pat dalyvauja šioje sistemoje, tačiau įmokas moka ne jie vieni. Iš to Komisija daro išvadą, kad pagalbos finansavimas nėra neatsiejama nagrinėjamos pagalbos priemonės dalis.

5.4.   Pagalbos priemonių teisėtumo įvertinimas

| (108) | Kai pagalba priskiriama prie valstybės pagalbos ir jai taikomas SESV 107 straipsnio 1 dalis, reikia ištirti, ar ją galima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalis. |
| --- | --- |

(108)

Kai pagalba priskiriama prie valstybės pagalbos ir jai taikomas SESV 107 straipsnio 1 dalis, reikia ištirti, ar ją galima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalis.

| (109) | Atsižvelgiant į nagrinėjamą priemonę, gali būti taikomas tik SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas, kuriame nurodyta, kad pagalba, skirta padėti tam tikros veiklos ar tam tikrų ekonomikos regionų plėtrai, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji neiškreipia prekybos sąlygų taip, kad tai pakenktų bendram interesui. |
| --- | --- |

(109)

Atsižvelgiant į nagrinėjamą priemonę, gali būti taikomas tik SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas, kuriame nurodyta, kad pagalba, skirta padėti tam tikros veiklos ar tam tikrų ekonomikos regionų plėtrai, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji neiškreipia prekybos sąlygų taip, kad tai pakenktų bendram interesui.

| (110) | Vadovaujantis Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriui 2000–2006 m. (39) 23.3 punktu (toliau – Žemės ūkio gairės 2000–2006 m.) ir Komisijos komunikatu dėl taisyklių, taikytinų neteisėtos valstybės pagalbos įvertinimui, nustatymo (40), visa neteisėta pagalba pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (41) 1 straipsnio f punktą turi būti įvertinta pagal tuo metu, kai pagalba buvo skiriama, galiojusias taisykles ir gaires. 2002 m. Komisija priėmė GSE gaires. Šios gairės galiojo nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d. (42). GSE gairių 44 punkte yra numatyta, kad neskaitant sąlyginių atvejų (konkrečiai – GSE tyrimų), neteisėta pagalba pagal reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punktą, tiriama atsižvelgiant į vadovaujantis taisyklėmis ir gairėmis, galiojusiomis pagalbos skyrimo momentu. Kadangi pagalba buvo suteikta tarp 2001 m. sausio 1 d. ir 2005 m. gruodžio 31 d., šios pagalbos tyrimui galima vadovautis GSE gairėmis. |
| --- | --- |

(110)

Vadovaujantis Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriui 2000–2006 m. (39) 23.3 punktu (toliau – Žemės ūkio gairės 2000–2006 m.) ir Komisijos komunikatu dėl taisyklių, taikytinų neteisėtos valstybės pagalbos įvertinimui, nustatymo (40), visa neteisėta pagalba pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (41) 1 straipsnio f punktą turi būti įvertinta pagal tuo metu, kai pagalba buvo skiriama, galiojusias taisykles ir gaires. 2002 m. Komisija priėmė GSE gaires. Šios gairės galiojo nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d. (42). GSE gairių 44 punkte yra numatyta, kad neskaitant sąlyginių atvejų (konkrečiai – GSE tyrimų), neteisėta pagalba pagal reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punktą, tiriama atsižvelgiant į vadovaujantis taisyklėmis ir gairėmis, galiojusiomis pagalbos skyrimo momentu. Kadangi pagalba buvo suteikta tarp 2001 m. sausio 1 d. ir 2005 m. gruodžio 31 d., šios pagalbos tyrimui galima vadovautis GSE gairėmis.

| (111) | Pagal 2007–2013 m. žemės ūkio gairių 194 punkto c) dalį, nuo 2007 m. sausio 1 d. Komisija GSE gaires taikys tik neteisėtai pagalbai, nurodytai GSE gairių 43 ir tolesniuose punktuose. |
| --- | --- |

(111)

Pagal 2007–2013 m. žemės ūkio gairių 194 punkto c) dalį, nuo 2007 m. sausio 1 d. Komisija GSE gaires taikys tik neteisėtai pagalbai, nurodytai GSE gairių 43 ir tolesniuose punktuose.

| (112) | Priklausomai nuo skirtingų teisinių nuostatų galiojimo, gali būti išskirti du laikotarpiai. |
| --- | --- |

(112)

Priklausomai nuo skirtingų teisinių nuostatų galiojimo, gali būti išskirti du laikotarpiai.

5.4.1.   Laikotarpis nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2002 m. gruodžio 31 d.: 2000–2006 m. žemės ūkio gairių 11.4 punkto, į kurį pateikiama nuoroda GSE gairių 45 punkte, galiojimas

| (113) | GSE gairių 45 punkte numatoma, kad dėl neteisėtos valstybės pagalbos, skirtos padengti su GSE tyrimais susijusias išlaidas, skirtas prieš pradedant galioti GSE gairėms (t. y.2003 m. sausio 1 d.), Komisija įvertins tokios pagalbos teisėtumą vadovaudamasi 2000–2006 m. žemės ūkio gairėmis ir savo nuo 2001 m. taikoma praktika patvirtinti tokią pagalbą, galinčią siekti iki 100 %. |
| --- | --- |

(113)

GSE gairių 45 punkte numatoma, kad dėl neteisėtos valstybės pagalbos, skirtos padengti su GSE tyrimais susijusias išlaidas, skirtas prieš pradedant galioti GSE gairėms (t. y.2003 m. sausio 1 d.), Komisija įvertins tokios pagalbos teisėtumą vadovaudamasi 2000–2006 m. žemės ūkio gairėmis ir savo nuo 2001 m. taikoma praktika patvirtinti tokią pagalbą, galinčią siekti iki 100 %.

| (114) | Pagal 2000–2006 m. žemės ūkio gairių 11.4 punktą, kad būtų laikoma teisėta,






  — | priemonė turi būti dalis atitinkamos programos, nustatytos Bendrijos, nacionaliniu ar regioniniu lygiu, kad apsaugotų nuo nagrinėjamos ligos, ją stebėtų ar pašalintų (11.4.2 punktas), |
| --- | --- | --- |

(114)

Pagal 2000–2006 m. žemės ūkio gairių 11.4 punktą, kad būtų laikoma teisėta,

—

priemonė turi būti dalis atitinkamos programos, nustatytos Bendrijos, nacionaliniu ar regioniniu lygiu, kad apsaugotų nuo nagrinėjamos ligos, ją stebėtų ar pašalintų (11.4.2 punktas),

| — | priemone turi būti siekiama užtikrinti prevenciją ar kompensuoti, arba abiejų šių tikslų (11.4.3 punktas), |
| --- | --- |

—

priemone turi būti siekiama užtikrinti prevenciją ar kompensuoti, arba abiejų šių tikslų (11.4.3 punktas),

| — | priemonė turi atitikti tiek tikslus, tiek konkrečias nuostatas, įtvirtintas Bendrijos veterinarijos ir fitosanitarijos srities teisės aktuose, |
| --- | --- |

—

priemonė turi atitikti tiek tikslus, tiek konkrečias nuostatas, įtvirtintas Bendrijos veterinarijos ir fitosanitarijos srities teisės aktuose,

| — | pagalbos dydis neturi viršyti 100 % reikalavimus atitinkančių išlaidų (11.4.5 punktas). |
| --- | --- |

—

pagalbos dydis neturi viršyti 100 % reikalavimus atitinkančių išlaidų (11.4.5 punktas).

Kai pagalba skiriama pagal Bendrijos ir (arba) nacionalinės ir (arba) regioninės pagalbos modelį, Komisija reikalauja pateikti įrodymą, kad nėra perviršinio kompensavimo pavojaus dėl to, kad gali būti vienu metu pasinaudota pagal įvairius modelius numatytomis priemonėmis; Patvirtinus Bendrijos pagalbą, turi būti nurodyta atitinkamo Komisijos sprendimo data bei nuoroda.

| (115) | Dėl pirmųjų trijų sąlygų sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo jau buvo padaryta išvada, kad jos buvo patenkintos (žr. šio sprendimo dėl pradėjimo 80 konstatuojamąją dalį); be to, Belgijos valdžios institucijos patvirtino šį požiūrį savo pastabose dėl sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo. Iš tikrųjų GSE yra užkrečiama liga ir kelia pavojų žmonių sveikatai. Tai gyvūnų liga, apie kurio pirminį židinį turi būti tiesiogiai pranešta Komisijai ir kitoms valstybėms narėms (43). Pagalbos priemonės tikslas – kovoti su GSE atliekant paskerstų ir rastų negyvų gyvūnų tyrimus. Ūkininkų patirtų išlaidų kompensacija turi būti užtikrinta, kad priemonės būtų iš tikrųjų įgyvendintos. Visos priemonės taikomos vadovaujantis Bendrijos teise arba pagal jos rekomendacijas (44). |
| --- | --- |

(115)

Dėl pirmųjų trijų sąlygų sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo jau buvo padaryta išvada, kad jos buvo patenkintos (žr. šio sprendimo dėl pradėjimo 80 konstatuojamąją dalį); be to, Belgijos valdžios institucijos patvirtino šį požiūrį savo pastabose dėl sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo. Iš tikrųjų GSE yra užkrečiama liga ir kelia pavojų žmonių sveikatai. Tai gyvūnų liga, apie kurio pirminį židinį turi būti tiesiogiai pranešta Komisijai ir kitoms valstybėms narėms (43). Pagalbos priemonės tikslas – kovoti su GSE atliekant paskerstų ir rastų negyvų gyvūnų tyrimus. Ūkininkų patirtų išlaidų kompensacija turi būti užtikrinta, kad priemonės būtų iš tikrųjų įgyvendintos. Visos priemonės taikomos vadovaujantis Bendrijos teise arba pagal jos rekomendacijas (44).

| (116) | Dėl ketvirtosios sąlygos, Belgijos pateikta informacija rodo, kad šiuo laikotarpiu GSE tyrimų kainos svyravo tarp 111,81 EUR ir 63,45 EUR (žr. – konstatuojamąją dalį); į šias išlaidas įėjo analizė laboratorijoje, veterinaro atliekamo mėginio ėmimo ir tyrimo komplekto kaina; Komisija mano, kad šios išlaidos atitinka 2000–2006 m. žemės ūkio gairių 11.4.5 punkte, kuriame, be kita ko, kaip realios išlaidos minima sanitarinė kontrolė, tyrimai ir kitos tikrinimo priemonės, nurodytas išlaidas. |
| --- | --- |

(116)

Dėl ketvirtosios sąlygos, Belgijos pateikta informacija rodo, kad šiuo laikotarpiu GSE tyrimų kainos svyravo tarp 111,81 EUR ir 63,45 EUR (žr. – konstatuojamąją dalį); į šias išlaidas įėjo analizė laboratorijoje, veterinaro atliekamo mėginio ėmimo ir tyrimo komplekto kaina; Komisija mano, kad šios išlaidos atitinka 2000–2006 m. žemės ūkio gairių 11.4.5 punkte, kuriame, be kita ko, kaip realios išlaidos minima sanitarinė kontrolė, tyrimai ir kitos tikrinimo priemonės, nurodytas išlaidas.

| (117) | Galima daryti išvadą, kad laikotarpiu nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2002 m. gruodžio 31 d. suteikta pagalba yra teisėta. |
| --- | --- |

(117)

Galima daryti išvadą, kad laikotarpiu nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2002 m. gruodžio 31 d. suteikta pagalba yra teisėta.

5.4.2.   Laikotarpis nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.: GSE gairių 21 ir tolesnių punktų taikomumas

| (118) | Vadovaudamasi GSE gairių 23 punktu Komisija nusprendė toliau leisti pagalbą, padengiančią iki 100 % išlaidų, susijusių su GSE tyrimais, remiantis 2000–2006 m. žemės ūkio gairių 11.4 punkte išdėstytais principais (žr. 114 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(118)

Vadovaudamasi GSE gairių 23 punktu Komisija nusprendė toliau leisti pagalbą, padengiančią iki 100 % išlaidų, susijusių su GSE tyrimais, remiantis 2000–2006 m. žemės ūkio gairių 11.4 punkte išdėstytais principais (žr. 114 konstatuojamąją dalį).

| (119) | Be to, vadovaujantis GSE gairėmis, taip pat turi būti patenkintos toliau išdėstytos sąlygos:






  — | nuo 2003 m. sausio 1 d., dėl to, kas yra susiję su privalomais maistui paskerstų galvijų GSE tyrimais, pagalba, įskaitant Bendrijos mokėjimus, negali būti didesnė kaip 40 EUR už vieną tyrimą (žr. GSE gairių 24 punktą), |
| --- | --- | --- |

(119)

Be to, vadovaujantis GSE gairėmis, taip pat turi būti patenkintos toliau išdėstytos sąlygos:

—

nuo 2003 m. sausio 1 d., dėl to, kas yra susiję su privalomais maistui paskerstų galvijų GSE tyrimais, pagalba, įskaitant Bendrijos mokėjimus, negali būti didesnė kaip 40 EUR už vieną tyrimą (žr. GSE gairių 24 punktą),

| — | valstybės pagalba, kuria siekiama padengti su GSE tyrimais susijusias išlaidas, mokama ūkinės veiklos vykdytojui, kurio teritorijoje turi būti paimti mėginiai tyrimui. Jei pagalba mokama laboratorijoms, turi būti įrodyta, kad visa pagalbos suma perduota ūkinės veiklos vykdytojui (GSE gairių 25 punktas). |
| --- | --- |

—

valstybės pagalba, kuria siekiama padengti su GSE tyrimais susijusias išlaidas, mokama ūkinės veiklos vykdytojui, kurio teritorijoje turi būti paimti mėginiai tyrimui. Jei pagalba mokama laboratorijoms, turi būti įrodyta, kad visa pagalbos suma perduota ūkinės veiklos vykdytojui (GSE gairių 25 punktas).

| (120) | Kaip nurodyta 115 ir 116 konstatuojamose dalyse, 2000–2006 m. žemės ūkio gairėse nurodytos sąlygos yra patenkintos. |
| --- | --- |

(120)

Kaip nurodyta 115 ir 116 konstatuojamose dalyse, 2000–2006 m. žemės ūkio gairėse nurodytos sąlygos yra patenkintos.

| (121) | Kalbant apie sąlygą dėl didžiausios 40 EUR už vieną testą sumos, Komisija pažymi, kad ši didžiausia suma viršyta laikotarpiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. Remiantis Belgijos pateikta informacija, bendra šio perviršio suma per šį laikotarpį siekė 6 619 810,74 EUR. Nuo 2004 m. liepos 1 d. bendra tyrimo kaina viršija 40 EUR (žr. 64 konstatuojamąją dalį). Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad šios sumos apėmė nacionalinius ir Bendrijos mokėjimus (žr. 58 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(121)

Kalbant apie sąlygą dėl didžiausios 40 EUR už vieną testą sumos, Komisija pažymi, kad ši didžiausia suma viršyta laikotarpiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. Remiantis Belgijos pateikta informacija, bendra šio perviršio suma per šį laikotarpį siekė 6 619 810,74 EUR. Nuo 2004 m. liepos 1 d. bendra tyrimo kaina viršija 40 EUR (žr. 64 konstatuojamąją dalį). Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad šios sumos apėmė nacionalinius ir Bendrijos mokėjimus (žr. 58 konstatuojamąją dalį).

| (122) | Kalbant apie sąlygą, pagal kurią pagalba turi būti mokama ūkinės veiklos vykdytojui, kurio teritorijoje paimti mėginiai tyrimui, ir kad jei pagalba pervesta laboratorijoms, turi būti įrodyta, kad visa valstybės suma yra pervesta ūkinės veiklos vykdytojui (GSE gairių 25 punktas), Komisija daro išvadą, kad ši sąlyga yra patenkinta. |
| --- | --- |

(122)

Kalbant apie sąlygą, pagal kurią pagalba turi būti mokama ūkinės veiklos vykdytojui, kurio teritorijoje paimti mėginiai tyrimui, ir kad jei pagalba pervesta laboratorijoms, turi būti įrodyta, kad visa valstybės suma yra pervesta ūkinės veiklos vykdytojui (GSE gairių 25 punktas), Komisija daro išvadą, kad ši sąlyga yra patenkinta.

| (123) | Kaip nurodyta sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad GSE tyrimų išlaidos mokamos tiesiogiai laboratorijoms. Už galvijams atliekamus GSE tyrimus ūkinės veiklos vykdytojams nieko nereikia mokėti. Šis vertinimas atitinka tai, kas buvo nuspręsta dėl panašios sistemos Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 95 konstatuojamoje dalyje. Kaip buvo nurodyta pirmiau, vienintelės gamintojų patiriamos išlaidos yra grąžinimas (žr. 93 konstatuojamąją dalį ir tolesnes), tačiau ši GSE tyrimų finansavimo dalis nėra laikoma pagalba. Iš to seka, kad visa pagalbos suma yra perduota ūkinės veiklos vykdytojui. |
| --- | --- |

(123)

Kaip nurodyta sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad GSE tyrimų išlaidos mokamos tiesiogiai laboratorijoms. Už galvijams atliekamus GSE tyrimus ūkinės veiklos vykdytojams nieko nereikia mokėti. Šis vertinimas atitinka tai, kas buvo nuspręsta dėl panašios sistemos Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 95 konstatuojamoje dalyje. Kaip buvo nurodyta pirmiau, vienintelės gamintojų patiriamos išlaidos yra grąžinimas (žr. 93 konstatuojamąją dalį ir tolesnes), tačiau ši GSE tyrimų finansavimo dalis nėra laikoma pagalba. Iš to seka, kad visa pagalbos suma yra perduota ūkinės veiklos vykdytojui.

5.4.3.   Nuo 2006 m. sausio 1 d.

| (124) | Dėl laikotarpio po 2006 m. sausio 1 d., Komisija daro nuorodą į Sprendimą N 9/05 ir N 10/05, kadangi šiame sprendime iš naujo neaptariama tame sprendime patvirtinta pagalba. |
| --- | --- |

(124)

Dėl laikotarpio po 2006 m. sausio 1 d., Komisija daro nuorodą į Sprendimą N 9/05 ir N 10/05, kadangi šiame sprendime iš naujo neaptariama tame sprendime patvirtinta pagalba.

5.4.4.   Išvada

| (125) | Galima daryti išvadą, kad GSE testų finansavimui suteikta pagalba, viršijanti 40 EUR sumą už vieną tyrimą per laikotarpį, ėjusį nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d., ir kuri visa siekė 6 619 810,74 EUR, yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(125)

Galima daryti išvadą, kad GSE testų finansavimui suteikta pagalba, viršijanti 40 EUR sumą už vieną tyrimą per laikotarpį, ėjusį nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d., ir kuri visa siekė 6 619 810,74 EUR, yra nesuderinama su vidaus rinka.

5.5.   Iš anksto finansuotos sumos grąžinimas

| (126) | Kaip buvo nurodyta pirmiau, tyrimai buvo finansuojami iš valstybės pagalbos, sumokant sumas, viršijusias didžiausią 40 EUR siekusią sumą už vieną tyrimą laikotarpiu, ėjusiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. |
| --- | --- |

(126)

Kaip buvo nurodyta pirmiau, tyrimai buvo finansuojami iš valstybės pagalbos, sumokant sumas, viršijusias didžiausią 40 EUR siekusią sumą už vieną tyrimą laikotarpiu, ėjusiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d.

| (127) | Belgija nusprendė grąžinti šį perviršį iš FMGSA finansuoti surinktų įmokų nuo 2006 m. sausio 1 d., iš pradžių paskirstytą 15 metų laikotarpiui, tačiau vėliau to buvo atsisakyta; Belgijos valdžios institucijų manymu, dėl šio bendro požiūrio buvo praktiškai sudėtinga vykdyti individualų grąžinimą, nes kai kurie ūkinės veiklos vykdytojai jau buvo mirę ar nutraukę savo veiklą. |
| --- | --- |

(127)

Belgija nusprendė grąžinti šį perviršį iš FMGSA finansuoti surinktų įmokų nuo 2006 m. sausio 1 d., iš pradžių paskirstytą 15 metų laikotarpiui, tačiau vėliau to buvo atsisakyta; Belgijos valdžios institucijų manymu, dėl šio bendro požiūrio buvo praktiškai sudėtinga vykdyti individualų grąžinimą, nes kai kurie ūkinės veiklos vykdytojai jau buvo mirę ar nutraukę savo veiklą.

| (128) | Vėlesniame 2011 m. balandžio 6 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad 2005–2006 m. FMGSA pradėjo grąžinimą iš FMGSA lėšų. |
| --- | --- |

(128)

Vėlesniame 2011 m. balandžio 6 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad 2005–2006 m. FMGSA pradėjo grąžinimą iš FMGSA lėšų.

| (129) | Vis dėlto pasiūlyta susigrąžinimo sistema neatitinka reikalavimų, taikomų neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos susigrąžinimui. Iš tikrųjų, vadovaujantis Teismo praktika, susigrąžinimu siekiama atkurti padėtį, egzistavusią rinkoje prieš tai, kai buvo suteikta aptariama pagalba. Tikslas atkurti buvusią padėtį pasiekiamas, kai gavėjas grąžina neteisėtą ir su vidaus rinka nesuderinamą pagalbą ir jis netenka ekonominės naudos, kurią jis turėjo rinkoje savo konkurentų atžvilgiu, o tuo atveju padėtis, buvusi prieš pagalbos sumokėjimą, yra atkuriama (45). Susigrąžintina pagalba apima palūkanas Komisijos su nustatyta atitinkama norma, taikoma nuo datos, kai neteisėta pagalba buvo suteikta jos gavėjui, iki jo sugrąžinimo datos (46). Remiantis 2004 m. balandžio 21 d. reglamentu (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinančiu Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (47), palūkanos turi būti apskaičiuojamos pagrindinei sumai ir susikaupusioms palūkanoms, o taip nėra šiuo atveju. Be to, Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnyje numatyta, kad valstybė narė turi imtis visų priemonių, kad Komisijos sprendimas būtų vykdomas iš karto ir veiksmingai. Belgijos siūlomas ir iš dalies įgyvendinamas susigrąžinimas neatitinka pirmiau nurodytų sąlygų ir negali būti laikomas kaip susigrąžinimas, numatytas pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnį. |
| --- | --- |

(129)

Vis dėlto pasiūlyta susigrąžinimo sistema neatitinka reikalavimų, taikomų neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos susigrąžinimui. Iš tikrųjų, vadovaujantis Teismo praktika, susigrąžinimu siekiama atkurti padėtį, egzistavusią rinkoje prieš tai, kai buvo suteikta aptariama pagalba. Tikslas atkurti buvusią padėtį pasiekiamas, kai gavėjas grąžina neteisėtą ir su vidaus rinka nesuderinamą pagalbą ir jis netenka ekonominės naudos, kurią jis turėjo rinkoje savo konkurentų atžvilgiu, o tuo atveju padėtis, buvusi prieš pagalbos sumokėjimą, yra atkuriama (45). Susigrąžintina pagalba apima palūkanas Komisijos su nustatyta atitinkama norma, taikoma nuo datos, kai neteisėta pagalba buvo suteikta jos gavėjui, iki jo sugrąžinimo datos (46). Remiantis 2004 m. balandžio 21 d. reglamentu (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinančiu Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (47), palūkanos turi būti apskaičiuojamos pagrindinei sumai ir susikaupusioms palūkanoms, o taip nėra šiuo atveju. Be to, Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnyje numatyta, kad valstybė narė turi imtis visų priemonių, kad Komisijos sprendimas būtų vykdomas iš karto ir veiksmingai. Belgijos siūlomas ir iš dalies įgyvendinamas susigrąžinimas neatitinka pirmiau nurodytų sąlygų ir negali būti laikomas kaip susigrąžinimas, numatytas pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnį.

6.   IŠVADOS

| (130) | Komisija daro išvadą, kad GSE finansavimas iš grąžinimų nėra pagalba. |
| --- | --- |

(130)

Komisija daro išvadą, kad GSE finansavimas iš grąžinimų nėra pagalba.

| (131) | Komisija daro išvadą, kad GSE tyrimų finansavimas iš valstybės išteklių yra pagalba ūkininkams, skerdykloms ir kitiems subjektams, kurie perdirba, manipuliuoja, parduoda ar teikia į prekybą iš galvijų, kuriems pagal galiojančius teisės aktus privaloma atlikti GSE tyrimus, pagamintus produktus. Ši pagalba yra teisėta laikotarpiu nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2002 m. gruodžio 31 d. ir nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. Ji yra neteisėta laikotarpiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. Pagalba yra neteisėta dėl sumos, viršijusios 40 EUR vienam tyrimui, kuri, Belgijos vertinimu, siekia 6 619 810,74 EUR. |
| --- | --- |

(131)

Komisija daro išvadą, kad GSE tyrimų finansavimas iš valstybės išteklių yra pagalba ūkininkams, skerdykloms ir kitiems subjektams, kurie perdirba, manipuliuoja, parduoda ar teikia į prekybą iš galvijų, kuriems pagal galiojančius teisės aktus privaloma atlikti GSE tyrimus, pagamintus produktus. Ši pagalba yra teisėta laikotarpiu nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2002 m. gruodžio 31 d. ir nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. Ji yra neteisėta laikotarpiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. Pagalba yra neteisėta dėl sumos, viršijusios 40 EUR vienam tyrimui, kuri, Belgijos vertinimu, siekia 6 619 810,74 EUR.

| (132) | Komisija konstatuoja, kad Belgija neteisėtai ėmė teikti paramą GSE tyrimų finansavimui, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, laikotarpiu nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. Nuo 2003 m. sausio 1 d. pagalbai taikytas išimties reglamentas, tačiau šio išimties reglamento sąlygų nebuvo laikomasi, todėl pagalba yra neteisėta. |
| --- | --- |

(132)

Komisija konstatuoja, kad Belgija neteisėtai ėmė teikti paramą GSE tyrimų finansavimui, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, laikotarpiu nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. Nuo 2003 m. sausio 1 d. pagalbai taikytas išimties reglamentas, tačiau šio išimties reglamento sąlygų nebuvo laikomasi, todėl pagalba yra neteisėta.

| (133) | Neteisėta ir nesuderinama pagalba, viršijanti didžiausią 40 EUR už vieną tyrimą sumą, turi būti susigrąžinta, išskyrus pagalbą, suteiktą specifiniams projektams, kurie šios pagalbos suteikimo metu atitiko visas galiojančiame de minimis reglamente nustatytas sąlygas, |
| --- | --- |

(133)

Neteisėta ir nesuderinama pagalba, viršijanti didžiausią 40 EUR už vieną tyrimą sumą, turi būti susigrąžinta, išskyrus pagalbą, suteiktą specifiniams projektams, kurie šios pagalbos suteikimo metu atitiko visas galiojančiame de minimis reglamente nustatytas sąlygas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Priemonės, finansuojamos iš grąžinimų, nėra pagalba.

2.   Nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2002 gruodžio 31 d. ir nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d., GSE tyrimų finansavimas iš valstybės išteklių yra suderinama su vidaus rinka pagalba ūkininkams, skerdykloms ir kitiems subjektams, kurie perdirba, manipuliuoja, parduoda ar teikia į prekybą iš galvijų, kuriems privaloma atlikti GSE tyrimus, pagamintus produktus.

3.   GSE tyrimų finansavimas iš valstybės išteklių nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. yra suderinama su vidaus rinka pagalba ūkininkams, skerdykloms ir kitiems subjektams, kurie perdirba, manipuliuoja, parduoda ar teikia į prekybą iš galvijų, kuriems privaloma atlikti GSE tyrimus, pagamintus produktus, jei suma už vieną tyrimą yra mažesnė kaip 40 EUR. Sumos, viršijančios 40 EUR už vieną tyrimą yra nesuderinamos su vidaus rinka ir turi būti grąžintos, išskyrus pagalbą, suteiktą specifiniams projektams, kurie šios pagalbos suteikimo metu atitiko visas galiojančiame de minimis reglamente nustatytas sąlygas.

4.   Nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. Belgija neteisėtai teikė finansavimą GSE tyrimams, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį.

2 straipsnis

1.   Belgija imasi reikalingų priemonių susigrąžinti iš gavėjų neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą, nurodytą 1 straipsnio 3 ir 4 dalyse.

2.   Į grąžintiną pagalbą įskaičiuojamos palūkanos, apskaičiuojamos nuo datos, kada pagalba buvo suteikta gavėjams iki jos susigrąžinimo datos.

3.   Palūkanos apskaičiuojamos pagrindinei sumai ir susikaupusioms palūkanoms, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyriumi.

4.   Susigrąžinama iš karto, laikantis nacionalinėje teisėje numatytų procedūrų, jei jos leidžia iš karto ir veiksmingai įgyvendinti šį sprendimą.

3 straipsnis

1 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodyta suma susigrąžinama iš karto ir veiksmingai.

Belgija stebi, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo jai datos.

4 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Belgija Komisijai pateikią šią informaciją:

| a) | gavėjų, gavusių 1 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytą pagalbą, sąrašą ir kiekvieno iš jų gautos pagalbos dydį; |
| --- | --- |

a)

gavėjų, gavusių 1 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytą pagalbą, sąrašą ir kiekvieno iš jų gautos pagalbos dydį;

| b) | visą sumą (pagrindinę ir susigrąžinimo palūkanas), kurią reikia susigrąžinti iš gavėjų; |
| --- | --- |

b)

visą sumą (pagrindinę ir susigrąžinimo palūkanas), kurią reikia susigrąžinti iš gavėjų;

| c) | išsamų priemonių, kurių jau buvo imtasi ar kurios numatomos, kad būtų pradėta laikytis šio sprendimo, aprašymą; |
| --- | --- |

c)

išsamų priemonių, kurių jau buvo imtasi ar kurios numatomos, kad būtų pradėta laikytis šio sprendimo, aprašymą;

| d) | dokumentus, patvirtinančius, kad gavėjai yra įpareigoti sugrąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, patvirtinančius, kad gavėjai yra įpareigoti sugrąžinti pagalbą.

2.   Belgija informuoja Komisiją apie padarytą pažangą pritaikius nacionalines priemones, priimtas siekiant įgyvendinti šį sprendimą. Tai daroma tol, kol bus grąžinta visa 1 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodyta pagalba.

3.   Po 1 dalyje nurodyto dviejų mėnesių laikotarpio Belgija, Komisijai paprašius, pateikia ataskaitą apie priemones, kurių jau buvo imtasi ar kurios numatomos, kad būtų laikomasi šio sprendimo. Šioje ataskaitoje taip pat pateikiama išsami informacija apie jau iš gavėjų susigrąžintos pagalbos dydį ir susigrąžinimo palūkanas.

5 straipsnis

Šis sprendimas skiriamas Belgijai.

Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 27 d.

Komisijos vardu

Dacian CIOLOȘ

Komisijos narys

---

(1)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB Sutarties 87 ir 88 straipsniai tapo atitinkamai Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 ir 108 straipsniais. Abiem atvejais nuostatos iš esmės yra identiškos. Šiame spendime nuorodos į SESV 107 ir į 108 straipsnius suprantamos, jei reikia, kaip nuorodos į atitinkamai EB Sutarties 87 ir 88 straipsnius.

1

(2)  OL C 11, 2009 1 16, p. 8.

2

(3)  Žr. 2 išnašą.

3

(4)  Paminėti tik galutiniam sprendimui įtakos turintys elementai – kiti elementai pateikti sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo.

4

(5)  Belgijos valdžios institucijos nurodo į privalomus tyrimus pagal 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 999/2001, nustatantį tam tikrų užkrečiamųjų encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles, OL L 147, 2001 5 31, p. 1.

5

(6)  Valstybės pagalba Nr. N 21/02, Belgija. Privalomų GSE tyrimų išlaidų finansavimas.

6

(7)  Pagal Reglamentą (EB) Nr. 999/2001, Belgija ėmėsi atlikti skubius GSE nustatymo tyrimus visiems vyresniems kaip 30 mėn. galvijams, kuriuos numatyta skersti, taip pat dėl būtinybės paskerstų visų galvijų, vyresnių kaip 24 mėn., tyrimų. Nuo 2001 m. liepos 1 d., visiems vyresniems kaip 24 mėn. amžiaus kritusiems galvijams taip pat turi būti atliktas GSE tyrimas.

7

(8)  OL C 324, 2002 12 24, p. 2.

8

(9)  Moniteur belge (toliau – MB), 2004 11 8, p. 75290.

9

Moniteur belge

(10)  Pagal GSE gaires, bendra valstybės pagalba nuo 2003 m. sausio 1 d. negali būti didesnė kaip 40 EUR.

10

(11)  Žr. lentelę, pateiktą sprendimo dėl oficialios tyrimo procedūros pradėjimo 25 konstatuojamąją dalį.

11

(12)  OL L 1, 2004 1 3, p. 1.

12

(13)  OL C 105, 2005 4 30, p. 3.

13

(14)  MB, 2005 11 21, p. 49941.

14

(15)  MB, 2005 11 21, p. 49918.

15

(16)  OL L 147, 2001 5 31, p. 1.

16

(17)  1976 m. vasario 5 d.Bresciani/Amministrazione Italiana delle Finanze, (87/75, Rec. 1976, p. 129) 10 punktas ir 1993 m. gruodžio 15 d.Ligur Carni Srl e.a./Unità Sanitaria Locale n. XV di Genova e.a., (sujungtos bylos C-277–91, C-318/91 et C-319/91, Rec. 1993, p. I-06621) 29–31, Teismo sprendimai.

17

Bresciani/Amministrazione Italiana delle Finanze

Ligur Carni Srl e.a./Unità Sanitaria Locale n. XV di Genova e.a

(18)  2008 m. gruodžio 18 d. Teismo sprendimas, Gibraltaro ir Britanijos ir Šiaurės Airijos Jungtinės Karalystės Vyriausybė prieš Komisiją (T-211/04 ir T-215/04, Rinkinys 2008, p. II-3745) 143–146 punktai.

18

Gibraltaro ir Britanijos ir Šiaurės Airijos Jungtinės Karalystės Vyriausybė prieš Komisiją

(19)  Pavyzdžiui, Belgija cituoja 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių, kurio 27 straipsnyje ir IV bei V priede valstybės narės įpareigojamos suorganizuoti mokesčių rinkimą, skirtų tam tikriems tyrimams.

19

(20)  2003 m. lapkričio 20 d. Teismo sprendimas, Ministère de l’Économie, des Finances et de l’Industrie/GEMO SA (C – 126/01, Rink. 2003, p. I-13769).

20

Ministère de l’Économie, des Finances et de l’Industrie/GEMO SA

(21)  Teismo sprendimai: 1992 m. kovo 11 d.Compagnie commerciale de l’Ouest e.a./Receveur principal des douanes de La Pallice Port (sujungtos bylos C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 ir C-83/90, Rink. 1992, p. I-1847) 35 punktas; 1993 m. rugpjūčio 2 d., Celulose Beira Industrial SA/Fazenda Pública (C-266/91, Rec. 1993, p I-4337), 21 punktas; 1992 m. birželio 11 d., Sanders Adour e;a./Directeur des services fiscaux des Pyrenées-Atlantiques (sujungtos bylos C-149/91 ir C-150/91, Rec. 1992 p.I-3899), 27 punktas ir 1992 gruodžio 16 d., Lornoy/État belge (C-17/91, Rink. 1992, p. I-6523), 32 punktas.

21

Compagnie commerciale de l’Ouest e.a./Receveur principal des douanes de La Pallice Port

Celulose Beira Industrial SA/Fazenda Pública

Sanders Adour e;a./Directeur des services fiscaux des Pyrenées-Atlantiques

Lornoy/État belge

(22)  OL C 319, 2006 12 27, p. 1.

22

(23)  Šiems įnašams ir grąžinimams buvo pritarta Sprendimu N 9/05 ir N 10/05.

23

(24)  Į šią kainą įeina išlaidos laboratorijai, veterinarams, kurie atlieka tyrimus viešosios valdžios sąskaita, ir mėginių ėmimui.

24

(25)  OL L 325, 2004 10 28, p. 4.

25

(26)  Šaltinis: www.birb.be.

26

(27)  MB, 2000 2 18, p. 5053.

27

(28)  Žr. 2000 m. vasario 4 d. įstatymo 10 straipsnį.

28

(29)  MB, 1954 3 24, p. 2210.

29

(30)  Pirmiausia žr. Sprendimo N 9/05 ir N 10/2005 73 konstatuojamąją dalį, kurioje pažymima, kad „Komisija visada laikėsi nuomonės, kad valstybės finansavimas privalomos kontrolės išlaidų, kuri yra tiesiogiai susijusi su gamyba ar produkto pateikimu į rinką, yra pasirinktinis šių įmonių palaikymas“.

30

(31)  Žr. GSE gaires, pvz., 7 ir 12 punktus.

31

(32)  2004 m. Sąjungos žemės ūkio produkcijos Belgijos dalis sudarė 2,1 % (šaltinis: Žemės ūkis. 2005 m. ES statistiniai ir ekonominiai duomenys).

32

(33)  Pagal Teisingumo Teismo praktiką įmonės konkurencinės padėties sustiprinimas dėl to, kad jai skirta valstybės pagalba, paprastai reiškia konkurencijos iškreipimą kitų konkuruojančių įmonių, kurios tos pagalbos negauna, atžvilgiu (1980 m. rugsėjo 17 d. Teismo sprendimas byloje Philip Morris Holland BV prieš Komisiją(C-730/79, rink. 1980, p. 2671), 11 ir 12 punktai).

33

Philip Morris Holland BV prieš Komisiją

(34)  2005 m. sausio 13 d. Teismo sprendimas byloje Streekgewest Westelijk Noord-Brabant/Staatssecretaris van Financiën (C 174/02, Rink. 2005, p. I 85), 25 punktas.

34

Streekgewest Westelijk Noord-Brabant/Staatssecretaris van Financiën

(35)  Sprendimas byloje Streekgewest, minėtas 2005 m. spalio 27 d. Teismo bylos Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l’organisation autonome d’assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic) 26 punkte, 36 išnaša (sujungtos bylos C-266/04 – C-270/04, C-276/04 ir C-321/04 – C-325/04, rink. 2005, p. I-9481), 46–49 punktai.

35

Streekgewest

Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l’organisation autonome d’assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic)

(36)  2006 m. birželio 15 d. Teismo sprendimas byloje Air Liquide/Ville de Seraing ir Province de Liège (sujungtos bylos C-393/04 ir C 41/05, rink. 2006, p. I-5293), 46 punktas ir 36 išnašoje nurodytoje Streekgewest byloje, 28 punktas.

36

Air Liquide/Ville de Seraing ir Province de Liège

Streekgewest

(37)  1970 m. birželio 25 d. Teismo sprendimas byloje France/Commission, (47/69, rink.1970, p. 487), 17, 20 ir 21 punktai.

37

France/Commission

(38)  Žr. Sprendimo N 9/05 ir N 10/05 100 konstatuojamąją dalį ir tolesnes.

38

(39)  OL C 28, 2000 2 1, p. 2.

39

(40)  OL C 119, 2002 5 22, p. 22.

40

(41)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

41

(42)  Žr. 2007–2013 m. žemės ūkio gairių 194 punkto c dalį.

42

(43)  1982 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 82/894/EEB dėl pranešimo apie gyvūnų ligas Bendrijoje (OL L 378, 1982 12 31, p. 58).

43

(44)  Žr. Reglamentą (EB) Nr. 999/2001.

44

(45)  1995 m. Teismo sprendimas byloje Komisija prieš Italiją (C-348/93, rink. 1995, p. I-673), 27 punktas.

45

Komisija prieš Italiją

(46)  Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnis.

46

(47)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

47

---