# Europeiska unionens L 274/2011

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2011.274.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 274 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången19 oktober 2011 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2011.274.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 274

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången19 oktober 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | 2011/676/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 april 2011 om det påstådda stöd till förmån för företaget Trèves C 4/10 (f.d. NN 64/09) som Frankrike har genomfört
  [delgivet med nr K(2011) 2585]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/677/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 13 juli 2011 om stödordning C 3/09 (f.d. NN 41 A-B/03) som Portugal har genomfört till förmån för insamling, transport, bearbetning och destruktion av slakteriavfall
  [delgivet med nr K(2011) 4888] | 15 |
| | | 2011/678/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 27 juli 2011 om det statliga stöd till finansiering av screening efter transmissibla spongiforma encefalopatier (TSE) hos nötkreatur som Belgien har genomfört (statligt stöd C 44/08 (f.d. NN 45/04))
  [delgivet med nr K(2011) 5457] | 36 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

2011/676/EU

*

Kommissionens beslut av den 20 april 2011 om det påstådda stöd till förmån för företaget Trèves C 4/10 (f.d. NN 64/09) som Frankrike har genomfört
  [delgivet med nr K(2011) 2585]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 2585]

1

1

2011/677/EU

*

Kommissionens beslut av den 13 juli 2011 om stödordning C 3/09 (f.d. NN 41 A-B/03) som Portugal har genomfört till förmån för insamling, transport, bearbetning och destruktion av slakteriavfall
  [delgivet med nr K(2011) 4888]

[delgivet med nr K(2011) 4888]

15

2011/678/EU

*

Kommissionens beslut av den 27 juli 2011 om det statliga stöd till finansiering av screening efter transmissibla spongiforma encefalopatier (TSE) hos nötkreatur som Belgien har genomfört (statligt stöd C 44/08 (f.d. NN 45/04))
  [delgivet med nr K(2011) 5457]

[delgivet med nr K(2011) 5457]

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 19.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 274/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 april 2011

om det påstådda stöd till förmån för företaget Trèves C 4/10 (f.d. NN 64/09) som Frankrike har genomfört

[delgivet med nr K(2011) 2585]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2011/676/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Kommissionen fick genom olika artiklar i pressen under våren 2009 kännedom om att företaget Trèves påstods ha fått investeringsstöd på 55 miljoner euro från fonden för modernisering av bilindustrin (Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles, nedan kallad FMEA). Genom skrivelser av den 5 maj 2009, den 11 juni 2009, den 10 juli 2009 och den 4 november 2009 bad kommissionen de franska myndigheterna om upplysningar i detta avseende. De franska myndigheterna svarade genom skrivelser (eller e-postmeddelanden) av den 5 juni 2009, den 23 juni 2009, den 18 augusti 2009, den 18 november 2009 och den 23 december 2009. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen fick genom olika artiklar i pressen under våren 2009 kännedom om att företaget Trèves påstods ha fått investeringsstöd på 55 miljoner euro från fonden för modernisering av bilindustrin (Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles, nedan kallad FMEA). Genom skrivelser av den 5 maj 2009, den 11 juni 2009, den 10 juli 2009 och den 4 november 2009 bad kommissionen de franska myndigheterna om upplysningar i detta avseende. De franska myndigheterna svarade genom skrivelser (eller e-postmeddelanden) av den 5 juni 2009, den 23 juni 2009, den 18 augusti 2009, den 18 november 2009 och den 23 december 2009.

| (2) | På begäran av de franska myndigheterna hölls dessutom ett möte i kommissionens lokaler den 8 januari 2010. Efter detta möte lämnade de franska myndigheterna kompletterande upplysningar genom ett e-postmeddelande av den 15 januari 2010. |
| --- | --- |

(2)

På begäran av de franska myndigheterna hölls dessutom ett möte i kommissionens lokaler den 8 januari 2010. Efter detta möte lämnade de franska myndigheterna kompletterande upplysningar genom ett e-postmeddelande av den 15 januari 2010.

| (3) | Genom en skrivelse av den 29 januari 2010 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende FMEA:s investering och en plan för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter (nedan även kallad saneringsplan) som Trèves beviljats av de franska myndigheterna. Frankrike lämnade sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet den 25 mars 2010. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 29 januari 2010 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende FMEA:s investering och en plan för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter (nedan även kallad saneringsplan) som Trèves beviljats av de franska myndigheterna. Frankrike lämnade sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet den 25 mars 2010.

| (4) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärderna i fråga. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärderna i fråga.

| (5) | Kommissionen har mottagit synpunkter från följande berörda parter: Italien, företaget Trèves, koncernen PSA Peugeot Citroën, koncernen Renault, en konkurrent till Trèves som vill vara anonym och FMEA (3). Kommissionen har översänt dessa synpunkter till Frankrike som getts tillfälle att bemöta dem. Dess kommentarer mottogs i en skrivelse av den 5 oktober 2010. Dessutom hölls ett möte med de franska myndigheterna den 18 november 2010. Slutligen har kompletterande upplysningar lämnats till kommissionen genom e-postmeddelanden av den 21 december 2010 och den 22 februari 2011. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har mottagit synpunkter från följande berörda parter: Italien, företaget Trèves, koncernen PSA Peugeot Citroën, koncernen Renault, en konkurrent till Trèves som vill vara anonym och FMEA (3). Kommissionen har översänt dessa synpunkter till Frankrike som getts tillfälle att bemöta dem. Dess kommentarer mottogs i en skrivelse av den 5 oktober 2010. Dessutom hölls ett möte med de franska myndigheterna den 18 november 2010. Slutligen har kompletterande upplysningar lämnats till kommissionen genom e-postmeddelanden av den 21 december 2010 och den 22 februari 2011.

II.   BESKRIVNING AV DE GRANSKADE ÅTGÄRDERNA

| (6) | Innan de granskade åtgärderna beskrivs är det lämpligt att beskriva strategiska investeringsfonden (Fonds Stratégique d'Investissement, nedan kallad FSI), FMEA, FMEA:s förvaltningsbolag CDC Entreprises (avsnitt II.1) och företaget Trèves samt de åtgärder som vidtagits för dess del (avsnitt II.2). Slutligen redogörs för skälen till inledandet av det formella granskningsförfarandet med avseende på FMEA:s investering och planen för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter (avsnitt II.3). |
| --- | --- |

(6)

Innan de granskade åtgärderna beskrivs är det lämpligt att beskriva strategiska investeringsfonden (Fonds Stratégique d'Investissement, nedan kallad FSI), FMEA, FMEA:s förvaltningsbolag CDC Entreprises (avsnitt II.1) och företaget Trèves samt de åtgärder som vidtagits för dess del (avsnitt II.2). Slutligen redogörs för skälen till inledandet av det formella granskningsförfarandet med avseende på FMEA:s investering och planen för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter (avsnitt II.3).

II.1   FSI, FMEA, CDC Entreprises

| (7) | Till följd av den kris som bröt ut 2008 inrättade Frankrike strategiska investeringsfonden (nedan kallad FSI) för att stödja landets ekonomi. Strax därefter bildade FSI, i partnerskap med koncernen PSA Peugeot Citroën (nedan kallad PSA) och koncernen Renault (nedan kallad Renault), FMEA. FSI har till syfte att stödja alla slags företag, oavsett ekonomisk sektor, medan FMEA bara stöder bilindustrins underleverantörer. |
| --- | --- |

(7)

Till följd av den kris som bröt ut 2008 inrättade Frankrike strategiska investeringsfonden (nedan kallad FSI) för att stödja landets ekonomi. Strax därefter bildade FSI, i partnerskap med koncernen PSA Peugeot Citroën (nedan kallad PSA) och koncernen Renault (nedan kallad Renault), FMEA. FSI har till syfte att stödja alla slags företag, oavsett ekonomisk sektor, medan FMEA bara stöder bilindustrins underleverantörer.

| (8) | Strategiska investeringsfonden är en fond som tillförts 20 miljarder euro och som inrättades av franska staten i december 2008 för att tillgodose kapitalbehoven hos företag som anses bidra till den franska ekonomins tillväxt och konkurrenskraft. Enligt FSI:s ledning investerar fonden bara i företag med goda utsikter när det gäller att bidra till den franska ekonomins tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(8)

Strategiska investeringsfonden är en fond som tillförts 20 miljarder euro och som inrättades av franska staten i december 2008 för att tillgodose kapitalbehoven hos företag som anses bidra till den franska ekonomins tillväxt och konkurrenskraft. Enligt FSI:s ledning investerar fonden bara i företag med goda utsikter när det gäller att bidra till den franska ekonomins tillväxt och konkurrenskraft.

| (9) | FSI ägs till 49 % av franska staten och till 51 % av inlånings- och depositionskassan (Caisse des Dépôts et Consignation, nedan kallad CDC). CDC ”och dess dotterbolag bildar en offentlig koncern som tjänar det allmänna intresset och den ekonomiska utvecklingen” i Frankrike (4), och dess ledning utses genom regeringsbeslut. |
| --- | --- |

(9)

FSI ägs till 49 % av franska staten och till 51 % av inlånings- och depositionskassan (Caisse des Dépôts et Consignation, nedan kallad CDC). CDC ”och dess dotterbolag bildar en offentlig koncern som tjänar det allmänna intresset och den ekonomiska utvecklingen” i Frankrike (4), och dess ledning utses genom regeringsbeslut.

| (10) | FSI:s styrelse leds av CDC:s generaldirektör och består förutom ordföranden av sex styrelseledamöter varav en företrädare för CDC, två statliga företrädare (generaldirektören för förvaltning av statligt ägande och generaldirektören för näringslivsfrågor) och tre företrädare för företagens intressen (ledningen för företagen SCOR, Essilor och Artémis). |
| --- | --- |

(10)

FSI:s styrelse leds av CDC:s generaldirektör och består förutom ordföranden av sex styrelseledamöter varav en företrädare för CDC, två statliga företrädare (generaldirektören för förvaltning av statligt ägande och generaldirektören för näringslivsfrågor) och tre företrädare för företagens intressen (ledningen för företagen SCOR, Essilor och Artémis).

| (11) | FMEA är en allmän riskfond med uppdraget att främja framväxt av underleverantörer till bilindustrin som är konkurrenskraftiga och kan erbjuda sina kunder forsknings- och utvecklingskapacitet och stärkt internationell bevakning. Fonden gör investeringar på högst 60 miljoner euro, endast till förmån för sina andelsägare, ensam eller tillsammans med andra privata investerare eller andra fonder. |
| --- | --- |

(11)

FMEA är en allmän riskfond med uppdraget att främja framväxt av underleverantörer till bilindustrin som är konkurrenskraftiga och kan erbjuda sina kunder forsknings- och utvecklingskapacitet och stärkt internationell bevakning. Fonden gör investeringar på högst 60 miljoner euro, endast till förmån för sina andelsägare, ensam eller tillsammans med andra privata investerare eller andra fonder.

| (12) | FMEA bildades (den 25 mars 2009) inom ramen för den plan för stöd till bilsektorn som tillkännagavs av Frankrikes president den 4 december 2008. Fonden tillfördes 600 miljoner euro som kom från FSI (200 miljoner euro), PSA (200 miljoner euro) och Renault (200 miljoner euro). |
| --- | --- |

(12)

FMEA bildades (den 25 mars 2009) inom ramen för den plan för stöd till bilsektorn som tillkännagavs av Frankrikes president den 4 december 2008. Fonden tillfördes 600 miljoner euro som kom från FSI (200 miljoner euro), PSA (200 miljoner euro) och Renault (200 miljoner euro).

| (13) | FMEA förvaltas av CDC Entreprises, ett dotterbolag till CDC. Investeringsbesluten fattas alltså av CDC Entreprises. |
| --- | --- |

(13)

FMEA förvaltas av CDC Entreprises, ett dotterbolag till CDC. Investeringsbesluten fattas alltså av CDC Entreprises.

| (14) | FMEA har en urvalskommitté och en investeringskommitté som ansvarar för att förbereda ärendena innan investeringen genomförs av förvaltningsbolaget CDC Entreprises. De tre investerarna, PSA, Renault och FSI, är lika representerade i dessa kommittéer. |
| --- | --- |

(14)

FMEA har en urvalskommitté och en investeringskommitté som ansvarar för att förbereda ärendena innan investeringen genomförs av förvaltningsbolaget CDC Entreprises. De tre investerarna, PSA, Renault och FSI, är lika representerade i dessa kommittéer.

| (15) | Enligt FMEA:s stadgar måste förvaltningsbolaget rådfråga urvalskommittén om investeringsprojektens strategiska karaktär. Dess rådgivande yttranden är inte bindande för förvaltningsbolaget. De antas med två tredjedelars majoritet. |
| --- | --- |

(15)

Enligt FMEA:s stadgar måste förvaltningsbolaget rådfråga urvalskommittén om investeringsprojektens strategiska karaktär. Dess rådgivande yttranden är inte bindande för förvaltningsbolaget. De antas med två tredjedelars majoritet.

| (16) | Investeringskommittén måste rådfrågas före varje investering eller avyttring som görs och om varje undantag från de investeringspolitiska kriterierna och reglerna. När kommittén uttalar sig om ett investerings- eller avyttringsprojekt antas dess yttranden också med två tredjedelars majoritet och är inte bindande för förvaltningsbolaget. Om en tredjedel av investerarna röstar emot betraktas yttrandet dock som ett avstyrkande. I så fall återförvisas investerings- eller avyttringsprojektet till urvalskommittén. |
| --- | --- |

(16)

Investeringskommittén måste rådfrågas före varje investering eller avyttring som görs och om varje undantag från de investeringspolitiska kriterierna och reglerna. När kommittén uttalar sig om ett investerings- eller avyttringsprojekt antas dess yttranden också med två tredjedelars majoritet och är inte bindande för förvaltningsbolaget. Om en tredjedel av investerarna röstar emot betraktas yttrandet dock som ett avstyrkande. I så fall återförvisas investerings- eller avyttringsprojektet till urvalskommittén.

| (17) | CDC Entreprises är en viktig riskkapitalaktör i Frankrike. CDC Entreprises är skyldigt att följa alla regler som utfärdas av finansmarknadsmyndigheten i fråga om förvaltning för tredje mans räkning, särskilt reglerna om oberoende i fråga om investeringsval och om förebyggande av intressekonflikter. CDC Entreprises förvaltar bl.a. FSI:s investeringar i onoterade små och medelstora företag, liksom investeringar för CDC:s och andra investerares räkning. |
| --- | --- |

(17)

CDC Entreprises är en viktig riskkapitalaktör i Frankrike. CDC Entreprises är skyldigt att följa alla regler som utfärdas av finansmarknadsmyndigheten i fråga om förvaltning för tredje mans räkning, särskilt reglerna om oberoende i fråga om investeringsval och om förebyggande av intressekonflikter. CDC Entreprises förvaltar bl.a. FSI:s investeringar i onoterade små och medelstora företag, liksom investeringar för CDC:s och andra investerares räkning.

| (18) | CDC Entreprises är ett helägt dotterbolag till CDC. CDC Entreprises ordförande och verkställande direktör utses av styrelsen, vars ledamöter utses av CDC. |
| --- | --- |

(18)

CDC Entreprises är ett helägt dotterbolag till CDC. CDC Entreprises ordförande och verkställande direktör utses av styrelsen, vars ledamöter utses av CDC.

| (19) | CDC Entreprises har ingått ett avtal om bistånd och rådgivning med FSI, enligt vilket en särskild grupp vid FSI hjälper CDC Entreprises med det preliminära urvalet av investeringsprojekt (bl.a. genomförbarhetsstudier och riskbedömning, granskning av åtgärderna och hjälp med genomförandet) och med uppföljningen av genomförda investeringar. |
| --- | --- |

(19)

CDC Entreprises har ingått ett avtal om bistånd och rådgivning med FSI, enligt vilket en särskild grupp vid FSI hjälper CDC Entreprises med det preliminära urvalet av investeringsprojekt (bl.a. genomförbarhetsstudier och riskbedömning, granskning av åtgärderna och hjälp med genomförandet) och med uppföljningen av genomförda investeringar.

| (20) | Till följd av hur FMEA:s kommittéer är organiserade och fungerar är det endast CDC Entreprises som har befogenhet att ta FMEA i bruk. Kommittéernas beslut är inte bindande för förvaltningsbolaget (förutom när det gäller undantag från de investeringspolitiska kriterierna och reglerna och hanteringen av intressekonflikter, vilket inte är tillämpligt i detta ärende). De franska myndigheterna har uppgett att CDC Entreprises aldrig hittills har ansett det lämpligt att motsätta sig kommittéernas yttranden i investeringsfrågor. |
| --- | --- |

(20)

Till följd av hur FMEA:s kommittéer är organiserade och fungerar är det endast CDC Entreprises som har befogenhet att ta FMEA i bruk. Kommittéernas beslut är inte bindande för förvaltningsbolaget (förutom när det gäller undantag från de investeringspolitiska kriterierna och reglerna och hanteringen av intressekonflikter, vilket inte är tillämpligt i detta ärende). De franska myndigheterna har uppgett att CDC Entreprises aldrig hittills har ansett det lämpligt att motsätta sig kommittéernas yttranden i investeringsfrågor.

| (21) | Figur 1 nedan visar förbindelserna mellan franska staten, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA och Renault.

  Figur 1


  Förbindelser mellan franska staten, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA och Renault |
| --- | --- |

(21)

Figur 1 nedan visar förbindelserna mellan franska staten, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA och Renault.

Figur 1

Förbindelser mellan franska staten, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA och Renault

Image

II.2   Företaget Trèves och de åtgärder som vidtagits för dess del

| (22) | Företaget Trèves är specialiserat på inredningskomponenter till bilar. Trèves hade omkring 6 500 anställda innan den pågående omstruktureringsplanen genomfördes (omstruktureringsplanen berör 1 300 personer). Företaget är organiserat kring tre verksamhetsområden: akustik (5), säten och komponenter samt textil. Företaget hade nio fabriker (två har nu lagts ned) och är etablerat i 14 länder (bl.a. Spanien, Storbritannien, Portugal, Slovenien och Tjeckien). Det har 40 % av sin omsättning i Frankrike. Dess viktigaste kunder är Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan och Toyota. |
| --- | --- |

(22)

Företaget Trèves är specialiserat på inredningskomponenter till bilar. Trèves hade omkring 6 500 anställda innan den pågående omstruktureringsplanen genomfördes (omstruktureringsplanen berör 1 300 personer). Företaget är organiserat kring tre verksamhetsområden: akustik (5), säten och komponenter samt textil. Företaget hade nio fabriker (två har nu lagts ned) och är etablerat i 14 länder (bl.a. Spanien, Storbritannien, Portugal, Slovenien och Tjeckien). Det har 40 % av sin omsättning i Frankrike. Dess viktigaste kunder är Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan och Toyota.

| (23) | Strax innan krisen bröt ut 2008 började Trèves ta hem vinsterna till följd av en första omstruktureringsplan som inleddes 2005 för att minska personalstyrkan och rationalisera produktionskapaciteten. När krisen kom beslutade Trèves att ändra och fördjupa sin omstruktureringsplan och ville föra diskussioner med långivarna inom ramen för ett förlikningsförfarande (6). |
| --- | --- |

(23)

Strax innan krisen bröt ut 2008 började Trèves ta hem vinsterna till följd av en första omstruktureringsplan som inleddes 2005 för att minska personalstyrkan och rationalisera produktionskapaciteten. När krisen kom beslutade Trèves att ändra och fördjupa sin omstruktureringsplan och ville föra diskussioner med långivarna inom ramen för ett förlikningsförfarande (6).

| (24) | Ett förlikningsprotokoll ingicks sålunda den 25 maj 2009 mellan Trèves aktieägare (holdingbolaget Severt, som är enda aktieägare), företagen i koncernen Trèves, långivarna (dvs. bankerna) och FMEA. Protokollet bygger på genomförandet av en omstruktureringsplan (planen beskrivs i avsnitt V.1.1). |
| --- | --- |

(24)

Ett förlikningsprotokoll ingicks sålunda den 25 maj 2009 mellan Trèves aktieägare (holdingbolaget Severt, som är enda aktieägare), företagen i koncernen Trèves, långivarna (dvs. bankerna) och FMEA. Protokollet bygger på genomförandet av en omstruktureringsplan (planen beskrivs i avsnitt V.1.1).

| (25) | Finansieringen av omstruktureringsplanen beräknades till [110–140] (7) miljoner euro. De olika parterna gjorde därför de åtaganden som beskrivs i protokollet av den 25 maj 2009. |
| --- | --- |

(25)

Finansieringen av omstruktureringsplanen beräknades till [110–140] (7) miljoner euro. De olika parterna gjorde därför de åtaganden som beskrivs i protokollet av den 25 maj 2009.

| (26) | Tillverkarna Peugeot och Renault åtog sig att bidra med 33,3 miljoner euro till finansieringen [...]. |
| --- | --- |

(26)

Tillverkarna Peugeot och Renault åtog sig att bidra med 33,3 miljoner euro till finansieringen [...].

| (27) | Koncernen Trèves åtog sig att göra största möjliga ansträngningar för att under 2009 få fram ett belopp motsvarande [5–20] % av likviditetsbehovet, dvs. [5–30] miljoner euro. |
| --- | --- |

(27)

Koncernen Trèves åtog sig att göra största möjliga ansträngningar för att under 2009 få fram ett belopp motsvarande [5–20] % av likviditetsbehovet, dvs. [5–30] miljoner euro.

| (28) | Bankerna beviljade en ny kredit på [10–30] miljoner euro. Dessutom beviljade bankerna ett konsolideringslån på [30–60] miljoner euro för att lösa in de befintliga kortfristiga krediterna ([0–20] miljoner euro) och medelfristiga krediterna ([30–40] miljoner euro). Den nya krediten och konsolideringslånet ska ha återbetalats helt [...] 2014. |
| --- | --- |

(28)

Bankerna beviljade en ny kredit på [10–30] miljoner euro. Dessutom beviljade bankerna ett konsolideringslån på [30–60] miljoner euro för att lösa in de befintliga kortfristiga krediterna ([0–20] miljoner euro) och medelfristiga krediterna ([30–40] miljoner euro). Den nya krediten och konsolideringslånet ska ha återbetalats helt [...] 2014.

| (29) | FMEA bidrog med 55 miljoner euro till företaget. Av detta belopp tillfördes [40–50] miljoner euro i form av skuldebrev som ger tillgång till kapital (”ORAPA” eller obligationer som löses in mot aktier med justerbar paritet), med fast kupong på [> 8] %. Parallellt med detta tillfördes [5–15] miljoner euro genom kapitalökning (tecknande av nya stamaktier), varigenom FMEA fick ett ägarintresse på [< 50] % i Trèves kapital. |
| --- | --- |

(29)

FMEA bidrog med 55 miljoner euro till företaget. Av detta belopp tillfördes [40–50] miljoner euro i form av skuldebrev som ger tillgång till kapital (”ORAPA” eller obligationer som löses in mot aktier med justerbar paritet), med fast kupong på [> 8] %. Parallellt med detta tillfördes [5–15] miljoner euro genom kapitalökning (tecknande av nya stamaktier), varigenom FMEA fick ett ägarintresse på [< 50] % i Trèves kapital.

| (30) | De offentliga fordringsägarna har godkänt en saneringsplan för skatteskulder och obetalda sociala avgifter på 18,4 miljoner euro [...]. Planen består i en förlängning av återbetalningstiden för Trèves skatteskulder och obetalda sociala avgifter, kombinerat med betalning av straffavgifter och dröjsmålsränta. |
| --- | --- |

(30)

De offentliga fordringsägarna har godkänt en saneringsplan för skatteskulder och obetalda sociala avgifter på 18,4 miljoner euro [...]. Planen består i en förlängning av återbetalningstiden för Trèves skatteskulder och obetalda sociala avgifter, kombinerat med betalning av straffavgifter och dröjsmålsränta.

II.3   Skälen till att förfarandet inleddes

| (31) | Finansieringen av Trèves omstruktureringsplan bygger på att nya medel, totalt [100–120] miljoner euro, tillförs (beloppet ingår inte i konsolideringslånet). Av detta belopp bidrar FMEA med 55 miljoner euro. Till detta kommer saneringsplanen för skatteskulder och obetalda sociala avgifter på 18,4 miljoner euro. I beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet uttrycker kommissionen tvivel i frågan om huruvida de två sistnämnda åtgärderna kan betecknas som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(31)

Finansieringen av Trèves omstruktureringsplan bygger på att nya medel, totalt [100–120] miljoner euro, tillförs (beloppet ingår inte i konsolideringslånet). Av detta belopp bidrar FMEA med 55 miljoner euro. Till detta kommer saneringsplanen för skatteskulder och obetalda sociala avgifter på 18,4 miljoner euro. I beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet uttrycker kommissionen tvivel i frågan om huruvida de två sistnämnda åtgärderna kan betecknas som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (32) | När det gäller FMEA:s investering nämner kommissionen flera faktorer som tycks tyda på att investeringen härrör från staten. Vid en första anblick tycks investeringen ha gjorts med hjälp av statliga medel och kunna tillskrivas staten (8). Kommissionens tvivel grundas framför allt på iakttagelserna enligt ovan om hur FSI, FMEA och CDC Entreprises fungerar. |
| --- | --- |

(32)

När det gäller FMEA:s investering nämner kommissionen flera faktorer som tycks tyda på att investeringen härrör från staten. Vid en första anblick tycks investeringen ha gjorts med hjälp av statliga medel och kunna tillskrivas staten (8). Kommissionens tvivel grundas framför allt på iakttagelserna enligt ovan om hur FSI, FMEA och CDC Entreprises fungerar.

| (33) | Kommissionen redogör därefter för sina tvivel när det gäller huruvida investeringen uppfyller kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi. Framför allt kunde inte kommissionen, med hänsyn till situationen både i bilsektorn och i företaget, som genomgick vissa finansiella svårigheter (9), med säkerhet slå fast, för det första, att hypoteserna i omstruktureringsplanen var trovärdiga, realistiska och försiktiga, för det andra, att värderingen av Trèves före investeringen var försiktigt gjord och, för det tredje, att utsikten till en internränta på [> 12 %] (10) kunde anses som tillräcklig med tanke på den risk som FMEA tog. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen redogör därefter för sina tvivel när det gäller huruvida investeringen uppfyller kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi. Framför allt kunde inte kommissionen, med hänsyn till situationen både i bilsektorn och i företaget, som genomgick vissa finansiella svårigheter (9), med säkerhet slå fast, för det första, att hypoteserna i omstruktureringsplanen var trovärdiga, realistiska och försiktiga, för det andra, att värderingen av Trèves före investeringen var försiktigt gjord och, för det tredje, att utsikten till en internränta på [> 12 %] (10) kunde anses som tillräcklig med tanke på den risk som FMEA tog.

| (34) | När det gäller saneringsplanen för skatteskulder och obetalda sociala avgifter undrar kommissionen om de franska myndigheternas agerande kan jämföras med agerandet hos en privat fordringsägare som under samma förhållanden försöker återfå de belopp som han har att utkräva. Kommissionen hade inte tillgång till alla uppgifter för att kunna dra slutsatsen att de offentliga fordringsägarna, enligt förlikningsprotokollet av den 25 maj 2009, befann sig i en minst lika gynnsam position som Trèves privata fordringsägare (dvs. bankerna), som också samtyckt till att förlänga återbetalningstiden för sina fordringar genom att bevilja ett konsolideringslån. Kommissionen ger därför uttryck för tvivel när det gäller huruvida saneringsplanen för skatteskulder och obetalda sociala avgifter är förenlig med principen om en privat fordringsägare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(34)

När det gäller saneringsplanen för skatteskulder och obetalda sociala avgifter undrar kommissionen om de franska myndigheternas agerande kan jämföras med agerandet hos en privat fordringsägare som under samma förhållanden försöker återfå de belopp som han har att utkräva. Kommissionen hade inte tillgång till alla uppgifter för att kunna dra slutsatsen att de offentliga fordringsägarna, enligt förlikningsprotokollet av den 25 maj 2009, befann sig i en minst lika gynnsam position som Trèves privata fordringsägare (dvs. bankerna), som också samtyckt till att förlänga återbetalningstiden för sina fordringar genom att bevilja ett konsolideringslån. Kommissionen ger därför uttryck för tvivel när det gäller huruvida saneringsplanen för skatteskulder och obetalda sociala avgifter är förenlig med principen om en privat fordringsägare i en marknadsekonomi.

| (35) | Om de två ovannämnda åtgärderna skulle betecknas som statligt stöd skulle deras förenlighet, enligt beslutet om inledande av förfarandet, kunna granskas med utgångs punkt i kommissionens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (11) (nedan kallade riktlinjerna). Kommissionen konstaterar dock att den inte i detta skede med säkerhet kan slå fast att alla villkor som krävs enligt de riktlinjerna är uppfyllda. |
| --- | --- |

(35)

Om de två ovannämnda åtgärderna skulle betecknas som statligt stöd skulle deras förenlighet, enligt beslutet om inledande av förfarandet, kunna granskas med utgångs punkt i kommissionens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (11) (nedan kallade riktlinjerna). Kommissionen konstaterar dock att den inte i detta skede med säkerhet kan slå fast att alla villkor som krävs enligt de riktlinjerna är uppfyllda.

III.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (36) | Genom en skrivelse av den 2 juli 2010 lämnade koncernen Trèves sina synpunkter till kommissionen. Koncernen Trèves anser att förfarandena och villkoren för FMEA:s investering i koncernen och genomförandet av planen för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter inte omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(36)

Genom en skrivelse av den 2 juli 2010 lämnade koncernen Trèves sina synpunkter till kommissionen. Koncernen Trèves anser att förfarandena och villkoren för FMEA:s investering i koncernen och genomförandet av planen för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter inte omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (37) | För det första hävdar koncernen Trèves att antagandet att stödet kan tillskrivas staten saknar grund, eftersom koncernen har valt att genom FMEA samarbeta med två internationellt verksamma biltillverkare som står för [> 50] % av dess omsättning. Vidare ifrågasätter man kommissionens analys enligt vilken företaget varit tvunget att förlita sig på statliga medel eftersom, å ena sidan, en del av FMEA:s medel sägs komma från privata aktörer och, å andra sidan, andra privata investerares (bankers) medverkan i företagets finansiering bevisar att företaget kunde klara sin finansiering på marknaden. |
| --- | --- |

(37)

För det första hävdar koncernen Trèves att antagandet att stödet kan tillskrivas staten saknar grund, eftersom koncernen har valt att genom FMEA samarbeta med två internationellt verksamma biltillverkare som står för [> 50] % av dess omsättning. Vidare ifrågasätter man kommissionens analys enligt vilken företaget varit tvunget att förlita sig på statliga medel eftersom, å ena sidan, en del av FMEA:s medel sägs komma från privata aktörer och, å andra sidan, andra privata investerares (bankers) medverkan i företagets finansiering bevisar att företaget kunde klara sin finansiering på marknaden.

| (38) | För det andra tillbakavisar koncernen Trèves kategoriskt kommissionens analys av företaget Trèves ekonomiska situation mellan 2005 och 2008. Man menar att kommissionen förväxlar den allmänna krisen i bilsektorn 2008 med den individuella situationen för företaget, vars omsättning ökat kontinuerligt och avsevärt mellan 1999 ([500–700] miljoner euro) och 2004 ([900–1 100] miljoner euro). Denna utveckling bromsades mycket riktigt av den kris som drabbade bilsektorn under andra halvåret 2008. Omstruktureringsplanerna från 2005 och 2009 syftade inte till att avhjälpa likviditetsproblem utan gick ut på att rationalisera företagets produktionskapacitet för att stimulera företaget i ett besvärligt konjunkturläge; det handlade alltså inte om att säkra dess överlevnad, vilket bevisas av utvecklingen för Trèves EBITDA (12) mellan 2005 och 2007 och resultatåterhämtningen 2009. |
| --- | --- |

(38)

För det andra tillbakavisar koncernen Trèves kategoriskt kommissionens analys av företaget Trèves ekonomiska situation mellan 2005 och 2008. Man menar att kommissionen förväxlar den allmänna krisen i bilsektorn 2008 med den individuella situationen för företaget, vars omsättning ökat kontinuerligt och avsevärt mellan 1999 ([500–700] miljoner euro) och 2004 ([900–1 100] miljoner euro). Denna utveckling bromsades mycket riktigt av den kris som drabbade bilsektorn under andra halvåret 2008. Omstruktureringsplanerna från 2005 och 2009 syftade inte till att avhjälpa likviditetsproblem utan gick ut på att rationalisera företagets produktionskapacitet för att stimulera företaget i ett besvärligt konjunkturläge; det handlade alltså inte om att säkra dess överlevnad, vilket bevisas av utvecklingen för Trèves EBITDA (12) mellan 2005 och 2007 och resultatåterhämtningen 2009.

| (39) | Koncernen Trèves ifrågasätter också den vikt kommissionen fäster vid den franska näringslivsministerns uttalanden om att Trèves skulle ha fått ansöka om konkurs om inte staten ingripit. Ett subjektivt politiskt uttalande som görs i ett socialt sammanhang är inte relevant för bedömningen av ett företags verkliga ekonomiska och finansiella situation. |
| --- | --- |

(39)

Koncernen Trèves ifrågasätter också den vikt kommissionen fäster vid den franska näringslivsministerns uttalanden om att Trèves skulle ha fått ansöka om konkurs om inte staten ingripit. Ett subjektivt politiskt uttalande som görs i ett socialt sammanhang är inte relevant för bedömningen av ett företags verkliga ekonomiska och finansiella situation.

| (40) | Det ses alltså som obestridligt, både i finansiellt och industriellt hänseende, att FMEA:s investering i företaget Trèves var genomtänkt. Företaget erinrar om att FMEA inte var den enda investeraren, utan vid sidan av FMEA uppenbarade sig flera andra potentiella investerare, och privata partner gjorde åtaganden. I motsats till vad kommissionen tycks anta finns det ingen motsättning mellan den finansiella och den industriella logiken bakom FMEA:s investering. Enligt koncernen Trèves är det vanligt i bilsektorn att en tillverkare har ett ägarintresse i en av sina leverantörer, för att stärka det industriella bandet mellan företagen och dra ekonomisk fördel av leverantörens tillväxt. |
| --- | --- |

(40)

Det ses alltså som obestridligt, både i finansiellt och industriellt hänseende, att FMEA:s investering i företaget Trèves var genomtänkt. Företaget erinrar om att FMEA inte var den enda investeraren, utan vid sidan av FMEA uppenbarade sig flera andra potentiella investerare, och privata partner gjorde åtaganden. I motsats till vad kommissionen tycks anta finns det ingen motsättning mellan den finansiella och den industriella logiken bakom FMEA:s investering. Enligt koncernen Trèves är det vanligt i bilsektorn att en tillverkare har ett ägarintresse i en av sina leverantörer, för att stärka det industriella bandet mellan företagen och dra ekonomisk fördel av leverantörens tillväxt.

| (41) | För det tredje framhåller koncernen Trèves att principen om en försiktig investerare i en marknadsekonomi har följts. Investeringsvillkoren är i själva verket både mycket strikta och mycket fördelaktiga för FMEA. Företaget Trèves hade 2008–2009 dessutom viktiga fördelar som bidrog till att säkra en snabb återgång till lönsamhet (etablering och tillväxt i tillväxtekonomier, diversifiering av kundportföljen bestående av tillverkningsföretag, tydlig inriktning mot forskning och utveckling). Med hänsyn till dessa fördelar utformades Trèves plan för industriell och finansiell omstrukturering på grundval av försiktiga och rimliga prognoser efter en ingående granskning av företagets situation. Företaget Trèves goda resultat 2009–2010 visar slutligen att investeringen var genomtänkt. |
| --- | --- |

(41)

För det tredje framhåller koncernen Trèves att principen om en försiktig investerare i en marknadsekonomi har följts. Investeringsvillkoren är i själva verket både mycket strikta och mycket fördelaktiga för FMEA. Företaget Trèves hade 2008–2009 dessutom viktiga fördelar som bidrog till att säkra en snabb återgång till lönsamhet (etablering och tillväxt i tillväxtekonomier, diversifiering av kundportföljen bestående av tillverkningsföretag, tydlig inriktning mot forskning och utveckling). Med hänsyn till dessa fördelar utformades Trèves plan för industriell och finansiell omstrukturering på grundval av försiktiga och rimliga prognoser efter en ingående granskning av företagets situation. Företaget Trèves goda resultat 2009–2010 visar slutligen att investeringen var genomtänkt.

| (42) | Koncernen Trèves anser slutligen att FMEA:s investering, även om den omfattades av artikel 107.1 i EUF-fördraget, skulle vara förenlig med riktlinjerna, eftersom företagets långsiktiga lönsamhet återställs och Trèves omstrukturering inte ger upphov till någon snedvridning av konkurrensen samt åtföljs av kompenserande åtgärder som redan delvis genomförts ([...], minskning av produktionskapaciteten, minskning av personalstyrkan och begränsning av den del av finansieringen av Trèves omstrukturering som påstås komma från staten till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering). |
| --- | --- |

(42)

Koncernen Trèves anser slutligen att FMEA:s investering, även om den omfattades av artikel 107.1 i EUF-fördraget, skulle vara förenlig med riktlinjerna, eftersom företagets långsiktiga lönsamhet återställs och Trèves omstrukturering inte ger upphov till någon snedvridning av konkurrensen samt åtföljs av kompenserande åtgärder som redan delvis genomförts ([...], minskning av produktionskapaciteten, minskning av personalstyrkan och begränsning av den del av finansieringen av Trèves omstrukturering som påstås komma från staten till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering).

| (43) | När det gäller planen för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter anser koncernen Trèves till att börja med att den följer principerna för en privat fordringsägare i en marknadsekonomi. Man menar att kommissionen inte kan utgå från att en eventuell slutsats om stöd skulle utesluta att det kan röra sig om en genomtänkt plan för förlängning av återbetalningstiden från de finansiella myndigheternas sida. Planen för förlängning av återbetalningstiden innehåller ju bestämmelser om straffavgifter och förseningstillägg, högre ränta än den i lag fastställda ränta som en privat fordringsägare kan göra anspråk på och panträtter med förmånsrätt [...], och de offentliga myndigheterna ingriper dessutom samtidigt med privata fordringsägare. |
| --- | --- |

(43)

När det gäller planen för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter anser koncernen Trèves till att börja med att den följer principerna för en privat fordringsägare i en marknadsekonomi. Man menar att kommissionen inte kan utgå från att en eventuell slutsats om stöd skulle utesluta att det kan röra sig om en genomtänkt plan för förlängning av återbetalningstiden från de finansiella myndigheternas sida. Planen för förlängning av återbetalningstiden innehåller ju bestämmelser om straffavgifter och förseningstillägg, högre ränta än den i lag fastställda ränta som en privat fordringsägare kan göra anspråk på och panträtter med förmånsrätt [...], och de offentliga myndigheterna ingriper dessutom samtidigt med privata fordringsägare.

| (44) | Genom en skrivelse av den 22 juni 2010 lämnade FMEA sina synpunkter till kommissionen. FMEA anser att dess investering i företaget Trèves inte kan betecknas som statligt stöd och hänvisar till både FMEA:s självständighet i fråga om investeringsval och de åtgärder som vidtagits för att nå målen. |
| --- | --- |

(44)

Genom en skrivelse av den 22 juni 2010 lämnade FMEA sina synpunkter till kommissionen. FMEA anser att dess investering i företaget Trèves inte kan betecknas som statligt stöd och hänvisar till både FMEA:s självständighet i fråga om investeringsval och de åtgärder som vidtagits för att nå målen.

| (45) | FMEA framhåller att man helt oberoende fattar beslut om sin verksamhet. Denna självständighet har sin grund både i FMEA:s stadgar och i dess förvaltning. Eftersom FMEA är en allmän riskfond har man ett förvaltningsbolag som i sig omfattas av reglerna om förvaltning för tredje mans räkning. Förvaltningsbolaget agerar med andelsägarnas kapitalintresse i åtanke, och dess stadgeenliga oberoende i valet av investeringar bidrar därför till att säkra FMEA:s självständighet i samband med investeringsbeslutet. Vad beträffar FMEA:s rådgivande kommittéer – urvalskommittén och investeringskommittén – kan deras yttranden endast antas med en av de två tillverkarnas godkännande. Förvaltningsbolaget, CDC Entreprises, har hittills aldrig motsatt sig kommittéernas yttranden. Inflytandet från de privata investerarna Renault et Peugeot är därför avgörande för urvalet och utformningen av investeringsprojekten. |
| --- | --- |

(45)

FMEA framhåller att man helt oberoende fattar beslut om sin verksamhet. Denna självständighet har sin grund både i FMEA:s stadgar och i dess förvaltning. Eftersom FMEA är en allmän riskfond har man ett förvaltningsbolag som i sig omfattas av reglerna om förvaltning för tredje mans räkning. Förvaltningsbolaget agerar med andelsägarnas kapitalintresse i åtanke, och dess stadgeenliga oberoende i valet av investeringar bidrar därför till att säkra FMEA:s självständighet i samband med investeringsbeslutet. Vad beträffar FMEA:s rådgivande kommittéer – urvalskommittén och investeringskommittén – kan deras yttranden endast antas med en av de två tillverkarnas godkännande. Förvaltningsbolaget, CDC Entreprises, har hittills aldrig motsatt sig kommittéernas yttranden. Inflytandet från de privata investerarna Renault et Peugeot är därför avgörande för urvalet och utformningen av investeringsprojekten.

| (46) | FMEA:s investering i företaget Trèves är för övrigt betecknande för FMEA:s investeringspolitik, som går ut på att gynna företag med god innovationsförmåga och stor tillväxt- och lönsamhetspotential inom sektorn för bilindustrins underleverantörer. Företaget Trèves är en ledande europeisk underleverantör som för övrigt tilldragit sig [...] andra privata fonders intresse. Den klara förbättringen av företagets resultat från 2010 visar att den omstruktureringsplan som Trèves lagt fram är riktig och relevant. Företagets övergående svårigheter till följd av den ekonomiska och finansiella krisen gjorde det också möjligt för FMEA att förhandla sig till en investering på mycket trygga villkor. |
| --- | --- |

(46)

FMEA:s investering i företaget Trèves är för övrigt betecknande för FMEA:s investeringspolitik, som går ut på att gynna företag med god innovationsförmåga och stor tillväxt- och lönsamhetspotential inom sektorn för bilindustrins underleverantörer. Företaget Trèves är en ledande europeisk underleverantör som för övrigt tilldragit sig [...] andra privata fonders intresse. Den klara förbättringen av företagets resultat från 2010 visar att den omstruktureringsplan som Trèves lagt fram är riktig och relevant. Företagets övergående svårigheter till följd av den ekonomiska och finansiella krisen gjorde det också möjligt för FMEA att förhandla sig till en investering på mycket trygga villkor.

| (47) | FMEA anser följaktligen att dess investering inte kan betecknas som statligt stöd. |
| --- | --- |

(47)

FMEA anser följaktligen att dess investering inte kan betecknas som statligt stöd.

| (48) | Genom en skrivelse av den 6 juli 2010 lämnade Renault sina synpunkter till kommissionen. Renault bestrider först och främst kommissionens påståenden om att dess tecknande av ägarandelar i FMEA skulle hänga samman med det lån som staten beviljade företaget i april 2009. Företaget erinrar om att det när fonden bildades den 20 januari 2009 (13) inte hade några uppgifter om ett eventuellt framtida lån från staten till tillverkarna. Syftet med det lån som beviljades i april 2009 var att tillgodose företagets allmänna behov till följd av finansmarknadernas nedgång under fjärde kvartalet 2008 och första kvartalet 2009. |
| --- | --- |

(48)

Genom en skrivelse av den 6 juli 2010 lämnade Renault sina synpunkter till kommissionen. Renault bestrider först och främst kommissionens påståenden om att dess tecknande av ägarandelar i FMEA skulle hänga samman med det lån som staten beviljade företaget i april 2009. Företaget erinrar om att det när fonden bildades den 20 januari 2009 (13) inte hade några uppgifter om ett eventuellt framtida lån från staten till tillverkarna. Syftet med det lån som beviljades i april 2009 var att tillgodose företagets allmänna behov till följd av finansmarknadernas nedgång under fjärde kvartalet 2008 och första kvartalet 2009.

| (49) | Renaults tecknande av ägarandelar i FMEA hade dessutom ekonomiska, industriella och finansiella skäl – det är strategiskt och finansiellt nödvändigt för Renault att permanent konsolidera sin försörjning genom att stödja sig på sunda och konkurrenskraftiga leverantörer medan man väntar på att de finansiella investeringarna ska återupptas. Tack vare FMEA kan Renault också investera i företag som sektorn ovillkorligen behöver, såsom företaget Trèves, som förblir en viktig leverantör för den europeiska bilindustrin. FMEA följer alltså samma princip som Renault, som självt är en försiktig investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(49)

Renaults tecknande av ägarandelar i FMEA hade dessutom ekonomiska, industriella och finansiella skäl – det är strategiskt och finansiellt nödvändigt för Renault att permanent konsolidera sin försörjning genom att stödja sig på sunda och konkurrenskraftiga leverantörer medan man väntar på att de finansiella investeringarna ska återupptas. Tack vare FMEA kan Renault också investera i företag som sektorn ovillkorligen behöver, såsom företaget Trèves, som förblir en viktig leverantör för den europeiska bilindustrin. FMEA följer alltså samma princip som Renault, som självt är en försiktig investerare i en marknadsekonomi.

| (50) | Företaget Renault ställer sig slutligen utan förbehåll bakom de synpunkter som FMEA lämnade i samband med kommissionens beslut om inledande av det formella granskningsförfarandet, när det gäller dess roll i förvaltningen av FMEA, FMEA:s sätt att fungera, dess självständighet och förvaltningsbolagets självständighet i förhållande till de offentliga myndigheterna. |
| --- | --- |

(50)

Företaget Renault ställer sig slutligen utan förbehåll bakom de synpunkter som FMEA lämnade i samband med kommissionens beslut om inledande av det formella granskningsförfarandet, när det gäller dess roll i förvaltningen av FMEA, FMEA:s sätt att fungera, dess självständighet och förvaltningsbolagets självständighet i förhållande till de offentliga myndigheterna.

| (51) | Genom en skrivelse av den 6 juli 2010 lämnade PSA sina synpunkter till kommissionen. Enligt PSA är FMEA:s investering i företaget Trèves inte bara lönsam utan också förenlig med dess ekonomiska och strategiska intressen. |
| --- | --- |

(51)

Genom en skrivelse av den 6 juli 2010 lämnade PSA sina synpunkter till kommissionen. Enligt PSA är FMEA:s investering i företaget Trèves inte bara lönsam utan också förenlig med dess ekonomiska och strategiska intressen.

| (52) | PSA:s innehav i FMEA hänger samman med tillverkarens och fondens gemensamma vilja att investera i strategiska företag med god innovationsförmåga, som kan säkra försörjningstryggheten och på bästa sätt konsolidera sektorn för bilindustrins underleverantörer. PSA anser vidare att FMEA:s investering uppfyller dess krav på lönsamhet i förhållande till risk. |
| --- | --- |

(52)

PSA:s innehav i FMEA hänger samman med tillverkarens och fondens gemensamma vilja att investera i strategiska företag med god innovationsförmåga, som kan säkra försörjningstryggheten och på bästa sätt konsolidera sektorn för bilindustrins underleverantörer. PSA anser vidare att FMEA:s investering uppfyller dess krav på lönsamhet i förhållande till risk.

| (53) | PSA hävdar slutligen att det inte fanns något villkorssamband mellan dess beslut att gå in i FMEA och ingåendet av ett avtal om ett lån på 3 miljarder euro mellan franska staten och tillverkaren i mars 2009. |
| --- | --- |

(53)

PSA hävdar slutligen att det inte fanns något villkorssamband mellan dess beslut att gå in i FMEA och ingåendet av ett avtal om ett lån på 3 miljarder euro mellan franska staten och tillverkaren i mars 2009.

| (54) | Genom en skrivelse av den 23 juni 2010 lämnade en konkurrent till Trèves, som vill vara anonym, sina synpunkter till kommissionen. Konkurrenten ställer sig bakom kommissionens analyser enligt beslutet om att inleda förfarandet av den 29 januari 2010. Man menar att företaget Trèves i själva verket upplevde ekonomiska svårigheter innan den ekonomiska krisen bröt ut och alltså inte kan omfattas av åtgärder som ingår i den tillfälliga gemenskapsramen. Oavsett Trèves ekonomiska situation måste dessutom det statliga stöd som företaget skulle kunna beviljas åtföljas av omfattande kompenserande åtgärder, på grund av de mycket kraftiga negativa effekterna på konkurrensen. Stöd som bara syftar till att på konstgjord väg hålla liv i ett företag i en sektor med långvarig strukturell överkapacitet är inte berättigat. Man anser att företaget Trèves bör förpliktas att begränsa sin marknadsnärvaro genom att sälja dotterbolag eller kraftigt dra ned på verksamheten och i större utsträckning bidra till sin omstrukturering med sina egna medel. |
| --- | --- |

(54)

Genom en skrivelse av den 23 juni 2010 lämnade en konkurrent till Trèves, som vill vara anonym, sina synpunkter till kommissionen. Konkurrenten ställer sig bakom kommissionens analyser enligt beslutet om att inleda förfarandet av den 29 januari 2010. Man menar att företaget Trèves i själva verket upplevde ekonomiska svårigheter innan den ekonomiska krisen bröt ut och alltså inte kan omfattas av åtgärder som ingår i den tillfälliga gemenskapsramen. Oavsett Trèves ekonomiska situation måste dessutom det statliga stöd som företaget skulle kunna beviljas åtföljas av omfattande kompenserande åtgärder, på grund av de mycket kraftiga negativa effekterna på konkurrensen. Stöd som bara syftar till att på konstgjord väg hålla liv i ett företag i en sektor med långvarig strukturell överkapacitet är inte berättigat. Man anser att företaget Trèves bör förpliktas att begränsa sin marknadsnärvaro genom att sälja dotterbolag eller kraftigt dra ned på verksamheten och i större utsträckning bidra till sin omstrukturering med sina egna medel.

| (55) | Genom en skrivelse av den 15 juni 2010 lämnade det italienska ministeriet för ekonomisk utveckling sina synpunkter till kommissionen. Man stöder kommissionens ”argument” (14) på två grundläggande punkter: FMEA:s investering utgör otvivelaktigt ett statligt stöd eftersom det definitivt förekommer offentliga medel, och stöd av denna typ syftar till att stödja företag som före andra kvartalet 2008 genomgick svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(55)

Genom en skrivelse av den 15 juni 2010 lämnade det italienska ministeriet för ekonomisk utveckling sina synpunkter till kommissionen. Man stöder kommissionens ”argument” (14) på två grundläggande punkter: FMEA:s investering utgör otvivelaktigt ett statligt stöd eftersom det definitivt förekommer offentliga medel, och stöd av denna typ syftar till att stödja företag som före andra kvartalet 2008 genomgick svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna.

IV.   KOMMENTARER FRÅN FRANKRIKE

| (56) | Genom en skrivelse av den 25 mars 2010 lämnade de franska myndigheterna sina synpunkter till kommissionen till följd av inledandet av det formella granskningsförfarandet den 29 januari 2010. |
| --- | --- |

(56)

Genom en skrivelse av den 25 mars 2010 lämnade de franska myndigheterna sina synpunkter till kommissionen till följd av inledandet av det formella granskningsförfarandet den 29 januari 2010.

| (57) | De ansåg att förfarandena och villkoren för FMEA:s investering i företaget Trèves inte omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget, eftersom investeringen inte gjordes med hjälp av statliga medel utan med huvudsakligen privata medel som inte kan tillskrivas staten. Även om FMEA:s medel skulle betraktas som statliga medel eller om investeringsbeslutet skulle tillskrivas staten anser de franska myndigheterna att denna investering har alla de kännetecken som utmärker en försiktig investering i en marknadsekonomi. De anser dessutom att den förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter som beviljats av de offentliga fordringsägarna uppfyller kriterierna för en privat fordringsägare som försöker återfå de belopp som han har att utkräva. |
| --- | --- |

(57)

De ansåg att förfarandena och villkoren för FMEA:s investering i företaget Trèves inte omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget, eftersom investeringen inte gjordes med hjälp av statliga medel utan med huvudsakligen privata medel som inte kan tillskrivas staten. Även om FMEA:s medel skulle betraktas som statliga medel eller om investeringsbeslutet skulle tillskrivas staten anser de franska myndigheterna att denna investering har alla de kännetecken som utmärker en försiktig investering i en marknadsekonomi. De anser dessutom att den förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter som beviljats av de offentliga fordringsägarna uppfyller kriterierna för en privat fordringsägare som försöker återfå de belopp som han har att utkräva.

| (58) | De franska myndigheterna gör gällande att FMEA:s investering inte på något sätt har inneburit en överföring av statliga medel i den mening som avses i rättspraxis i Stardust marine-målet (15). FMEA:s medel är, när det gäller tillverkarna PSA:s och Renaults andel (2/3), helt privata, och när det gäller FSI:s andel (1/3) rör det sig om medel som visserligen har offentligt ursprung men som inte står under statens ständiga kontroll. FSI, som bildades efter samma modell som privata investeringsfonder, är ett aktiebolag som konkurrerar med andra privata investeringsfonder. Det gör långsiktiga investeringar med lönsamhet som mål. |
| --- | --- |

(58)

De franska myndigheterna gör gällande att FMEA:s investering inte på något sätt har inneburit en överföring av statliga medel i den mening som avses i rättspraxis i Stardust marine-målet (15). FMEA:s medel är, när det gäller tillverkarna PSA:s och Renaults andel (2/3), helt privata, och när det gäller FSI:s andel (1/3) rör det sig om medel som visserligen har offentligt ursprung men som inte står under statens ständiga kontroll. FSI, som bildades efter samma modell som privata investeringsfonder, är ett aktiebolag som konkurrerar med andra privata investeringsfonder. Det gör långsiktiga investeringar med lönsamhet som mål.

| (59) | Stadgarna och arbetssättet för FMEA:s förvaltningsbolag CDC Entreprises innebär att det inte heller kontrolleras av de offentliga myndigheterna. Bolaget är enligt stadgarna oberoende av CDC i rättslig mening och investerar enbart till förmån för sina andelsägare, i konkurrens med eller tillsammans med privata investerare. CDC Entreprises förvaltar alltså FMEA:s medel helt oberoende. När det gäller investeringen i Trèves följde man rekommendationerna från FMEA:s urvals- och investeringskommittéer, utan någon statlig inblandning. De franska myndigheterna slår därför fast dels att de investerade medlen inte är statliga medel eftersom de inte står under ständig offentlig kontroll och alltså inte står till förfogande för de statliga myndigheterna, dels att investeringsbeslutet inte kan tillskrivas staten eftersom CDC Entreprises endast agerar i FMEA:s andelsägares intresse och fullständigt oberoende. |
| --- | --- |

(59)

Stadgarna och arbetssättet för FMEA:s förvaltningsbolag CDC Entreprises innebär att det inte heller kontrolleras av de offentliga myndigheterna. Bolaget är enligt stadgarna oberoende av CDC i rättslig mening och investerar enbart till förmån för sina andelsägare, i konkurrens med eller tillsammans med privata investerare. CDC Entreprises förvaltar alltså FMEA:s medel helt oberoende. När det gäller investeringen i Trèves följde man rekommendationerna från FMEA:s urvals- och investeringskommittéer, utan någon statlig inblandning. De franska myndigheterna slår därför fast dels att de investerade medlen inte är statliga medel eftersom de inte står under ständig offentlig kontroll och alltså inte står till förfogande för de statliga myndigheterna, dels att investeringsbeslutet inte kan tillskrivas staten eftersom CDC Entreprises endast agerar i FMEA:s andelsägares intresse och fullständigt oberoende.

| (60) | Vad beträffar förenligheten hos FMEA:s investering med principen om en försiktig investerare i en marknadsekonomi erinrar de franska myndigheterna om att FMEA:s investeringspolitik gynnar lönsamma projekt av strategisk betydelse för bilsektorn, med stark tillväxt och god innovationsförmåga. I fallet med Trèves gjordes investeringen på grundval av en realistisk och rigorös affärsplan som godkänts av flera privata analytiker. FMEA gick dessutom in med kapital i Trèves och tecknade ORAPA samtidigt som andra privata investerare och på samma villkor. Enligt de franska myndigheterna räcker dessa omständigheter för att slå fast att investeringen skedde på marknadsmässiga villkor. |
| --- | --- |

(60)

Vad beträffar förenligheten hos FMEA:s investering med principen om en försiktig investerare i en marknadsekonomi erinrar de franska myndigheterna om att FMEA:s investeringspolitik gynnar lönsamma projekt av strategisk betydelse för bilsektorn, med stark tillväxt och god innovationsförmåga. I fallet med Trèves gjordes investeringen på grundval av en realistisk och rigorös affärsplan som godkänts av flera privata analytiker. FMEA gick dessutom in med kapital i Trèves och tecknade ORAPA samtidigt som andra privata investerare och på samma villkor. Enligt de franska myndigheterna räcker dessa omständigheter för att slå fast att investeringen skedde på marknadsmässiga villkor.

| (61) | När det gäller tillämpningen av principen om en privat fordringsägare i en marknadsekonomi anser de franska myndigheterna att den plan för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter som Trèves beviljats är förenlig med den tanke som ligger till grund för tillämpningen av detta kriterium, nämligen att såväl en offentlig som en privat fordringsägare måste försöka återfå de belopp som han har att utkräva av en gäldenär som genomgår ekonomiska svårigheter. De franska myndigheterna förtydligar först och främst att koncernen Trèves inte beviljats någon eftergift av skatteskulder eller obetalda sociala avgifter. De anser att de två grundläggande faktorer som gör det möjligt att bedöma om kriteriet om en privat fordringsägare har uppfyllts, nämligen förekomsten av straffavgifter och förseningstillägg samt den ränta som tillämpas, har respekterats i detta fall. Planen för förlängning av återbetalningstiden innehåller bestämmelser om dröjsmålsräntor och förseningsavgifter, som fastställts före överenskommelsen om planen för förlängning av återbetalningstiden och tagits med vid beräkningen av de månadsbelopp som Trèves skulle krävas på. För övrigt föreskrivs i artikel 1153 i civillagen att i lag fastställd dröjsmålsränta ska betalas vid försenad betalning av ett belopp till en privat fordringsägare, om avtalsbestämmelser saknas. Denna ränta var 3,79 % 2009, det år då planen för förlängning av återbetalningstiden upprättades. Den årliga räntan under hela den tid som planen för förlängning av återbetalningstiden gäller är dock omkring [5–10] %. Som ytterligare argument erinrar de franska myndigheterna om att de banker som lånat ut pengar till koncernen Trèves, vid sidan av planen för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter, har samtyckt till en förlängning av återbetalningstiden för sina egna fordringar, genom ett konsolideringslån. Trèves privata fordringsägare har alltså också gått med på betalningslättnader för att försäkra sig om att deras fordringar ska återbetalas. |
| --- | --- |

(61)

När det gäller tillämpningen av principen om en privat fordringsägare i en marknadsekonomi anser de franska myndigheterna att den plan för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter som Trèves beviljats är förenlig med den tanke som ligger till grund för tillämpningen av detta kriterium, nämligen att såväl en offentlig som en privat fordringsägare måste försöka återfå de belopp som han har att utkräva av en gäldenär som genomgår ekonomiska svårigheter. De franska myndigheterna förtydligar först och främst att koncernen Trèves inte beviljats någon eftergift av skatteskulder eller obetalda sociala avgifter. De anser att de två grundläggande faktorer som gör det möjligt att bedöma om kriteriet om en privat fordringsägare har uppfyllts, nämligen förekomsten av straffavgifter och förseningstillägg samt den ränta som tillämpas, har respekterats i detta fall. Planen för förlängning av återbetalningstiden innehåller bestämmelser om dröjsmålsräntor och förseningsavgifter, som fastställts före överenskommelsen om planen för förlängning av återbetalningstiden och tagits med vid beräkningen av de månadsbelopp som Trèves skulle krävas på. För övrigt föreskrivs i artikel 1153 i civillagen att i lag fastställd dröjsmålsränta ska betalas vid försenad betalning av ett belopp till en privat fordringsägare, om avtalsbestämmelser saknas. Denna ränta var 3,79 % 2009, det år då planen för förlängning av återbetalningstiden upprättades. Den årliga räntan under hela den tid som planen för förlängning av återbetalningstiden gäller är dock omkring [5–10] %. Som ytterligare argument erinrar de franska myndigheterna om att de banker som lånat ut pengar till koncernen Trèves, vid sidan av planen för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter, har samtyckt till en förlängning av återbetalningstiden för sina egna fordringar, genom ett konsolideringslån. Trèves privata fordringsägare har alltså också gått med på betalningslättnader för att försäkra sig om att deras fordringar ska återbetalas.

| (62) | De franska myndigheterna konstaterar för det första att merparten av de synpunkter som mottagits bekräftar att FMEA:s investering i företaget Trèves inte kan betecknas som statligt stöd. De har därför inget att tillägga till dessa synpunkter. |
| --- | --- |

(62)

De franska myndigheterna konstaterar för det första att merparten av de synpunkter som mottagits bekräftar att FMEA:s investering i företaget Trèves inte kan betecknas som statligt stöd. De har därför inget att tillägga till dessa synpunkter.

| (63) | När det däremot gäller synpunkterna från de italienska myndigheterna och det anonyma företag som säger sig vara en konkurrent till Trèves, vill de franska myndigheterna lämna följande synpunkter till kommissionen. |
| --- | --- |

(63)

När det däremot gäller synpunkterna från de italienska myndigheterna och det anonyma företag som säger sig vara en konkurrent till Trèves, vill de franska myndigheterna lämna följande synpunkter till kommissionen.

| (64) | De franska myndigheterna konstaterar att de italienska myndigheterna endast hävdar att FMEA:s investering i företaget Trèves måste betecknas som statligt stöd på grund av den ”avgörande roll” som de offentliga medlen spelat. Detta påstående stöds inte med någon bevisning eller motivering. |
| --- | --- |

(64)

De franska myndigheterna konstaterar att de italienska myndigheterna endast hävdar att FMEA:s investering i företaget Trèves måste betecknas som statligt stöd på grund av den ”avgörande roll” som de offentliga medlen spelat. Detta påstående stöds inte med någon bevisning eller motivering.

| (65) | De franska myndigheterna menar vidare att även det företag som konkurrerar med Trèves utan att lägga fram några bevis utgår från att det förekommer statligt stöd som inte är förenligt med riktlinjerna och den tillfälliga gemenskapsram som kommissionen antog i december 2008 i samband med den ekonomiska och finansiella krisen. De uppgifter som detta företag stöder sig på är antingen oriktiga eller tagna ur sitt sammanhang och har därför tolkats felaktigt och ensidigt. |
| --- | --- |

(65)

De franska myndigheterna menar vidare att även det företag som konkurrerar med Trèves utan att lägga fram några bevis utgår från att det förekommer statligt stöd som inte är förenligt med riktlinjerna och den tillfälliga gemenskapsram som kommissionen antog i december 2008 i samband med den ekonomiska och finansiella krisen. De uppgifter som detta företag stöder sig på är antingen oriktiga eller tagna ur sitt sammanhang och har därför tolkats felaktigt och ensidigt.

V.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

| (66) | När kommissionen granskar en nationell åtgärd måste den först undersöka om åtgärden kan betecknas som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. När detta fastställts gör kommissionen en bedömning av i vilken utsträckning åtgärden kan anses vara förenlig med den gemensamma marknaden på grundval av de undantag från principen om förbud mot statligt stöd som är tillåtna enligt EUF-fördraget. Om åtgärden i fråga inte utgör statligt stöd är det inte meningsfullt att undersöka stödets förenlighet. |
| --- | --- |

(66)

När kommissionen granskar en nationell åtgärd måste den först undersöka om åtgärden kan betecknas som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. När detta fastställts gör kommissionen en bedömning av i vilken utsträckning åtgärden kan anses vara förenlig med den gemensamma marknaden på grundval av de undantag från principen om förbud mot statligt stöd som är tillåtna enligt EUF-fördraget. Om åtgärden i fråga inte utgör statligt stöd är det inte meningsfullt att undersöka stödets förenlighet.

V.1   Bedömning av om det förekommer statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget

| (67) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget ”är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(67)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget ”är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (68) | Denna bestämmelse ger kriterierna för att en nationell åtgärd ska betecknas som statligt stöd. Dessa kriterier är, som domstolen erinrar om i sin dom av den 15 juni 2006, ”att åtgärden finansieras av medlemsstaten eller med hjälp av statliga medel, att något företag gynnas, att den är selektiv samt att den påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen” (16). |
| --- | --- |

(68)

Denna bestämmelse ger kriterierna för att en nationell åtgärd ska betecknas som statligt stöd. Dessa kriterier är, som domstolen erinrar om i sin dom av den 15 juni 2006, ”att åtgärden finansieras av medlemsstaten eller med hjälp av statliga medel, att något företag gynnas, att den är selektiv samt att den påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen” (16).

| (69) | Dessa kriterier är kumulativa, och samtliga måste alltså vara uppfyllda för att en åtgärd ska kunna betecknas som statligt stöd. Så snart kommissionen konstaterar att ett av kriterierna inte är uppfyllt kan den alltså med säkerhet slå fast att åtgärden i fråga inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(69)

Dessa kriterier är kumulativa, och samtliga måste alltså vara uppfyllda för att en åtgärd ska kunna betecknas som statligt stöd. Så snart kommissionen konstaterar att ett av kriterierna inte är uppfyllt kan den alltså med säkerhet slå fast att åtgärden i fråga inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget.

V.1.1   FMEA:s investering på 55 miljoner euro

| (70) | När det gäller FMEA:s investering i Trèves till ett belopp av 55 miljoner euro bör det för det första kontrolleras om kriteriet om gynnande är uppfyllt. |
| --- | --- |

(70)

När det gäller FMEA:s investering i Trèves till ett belopp av 55 miljoner euro bör det för det första kontrolleras om kriteriet om gynnande är uppfyllt.

| (71) | Enligt fast rättspraxis (17) utgör inte ett kapitaltillskott i ett företag statligt stöd om tillskottet görs under omständigheter som skulle vara godtagbara för en privat investerare som verkar på normala marknadsekonomiska villkor (”kriterier om en privat investerare i en marknadsekonomi”). |
| --- | --- |

(71)

Enligt fast rättspraxis (17) utgör inte ett kapitaltillskott i ett företag statligt stöd om tillskottet görs under omständigheter som skulle vara godtagbara för en privat investerare som verkar på normala marknadsekonomiska villkor (”kriterier om en privat investerare i en marknadsekonomi”).

| (72) | Om man i detta sammanhang utgår från hypotesen att FMEA kommer att sälja sitt innehav i Trèves under 2012 är den internränta som beräknats av FMEA i samband med investeringen [> 12 %] per år. Denna siffra motsvarar lönsamheten före skatt för hela FMEA:s investering, dvs. både det direkta kapitaltillskottet på [5–15] miljoner euro och tillskottet i form av skuldebrev som ger tillgång till kapital (ORAPA) på [40–50] miljoner euro. |
| --- | --- |

(72)

Om man i detta sammanhang utgår från hypotesen att FMEA kommer att sälja sitt innehav i Trèves under 2012 är den internränta som beräknats av FMEA i samband med investeringen [> 12 %] per år. Denna siffra motsvarar lönsamheten före skatt för hela FMEA:s investering, dvs. både det direkta kapitaltillskottet på [5–15] miljoner euro och tillskottet i form av skuldebrev som ger tillgång till kapital (ORAPA) på [40–50] miljoner euro.

| (73) | För att kunna bedöma om kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi är uppfyllt måste kommissionen alltså ta ställning till följande frågor:






  a. | Är Trèves omstruktureringsplan, som ligger till grund för FMEA:s engagemang, trovärdig och realistisk? |
| --- | --- | --- |

(73)

För att kunna bedöma om kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi är uppfyllt måste kommissionen alltså ta ställning till följande frågor:

a.

Är Trèves omstruktureringsplan, som ligger till grund för FMEA:s engagemang, trovärdig och realistisk?

| b. | Gjordes en korrekt värdering av koncernen Trèves innan FMEA gjorde sitt kapitaltillskott på [5–15] miljoner euro? |
| --- | --- |

b.

Gjordes en korrekt värdering av koncernen Trèves innan FMEA gjorde sitt kapitaltillskott på [5–15] miljoner euro?

| c. | Var de hypoteser i fråga om omstruktureringsplanen som låg till grund för internräntan rimliga och realistiska när FMEA:s investering gjordes? |
| --- | --- |

c.

Var de hypoteser i fråga om omstruktureringsplanen som låg till grund för internräntan rimliga och realistiska när FMEA:s investering gjordes?

| d. | Är en förväntad internränta på [> 12 %] tillräcklig? |
| --- | --- |

d.

Är en förväntad internränta på [> 12 %] tillräcklig?

| (74) | Kommissionen kommer att komplettera svaren på frågorna b och d med överväganden som rör strukturen för FMEA:s investering respektive fördelningen av mervärdet. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen kommer att komplettera svaren på frågorna b och d med överväganden som rör strukturen för FMEA:s investering respektive fördelningen av mervärdet.

| (75) | Med utgångspunkt i svaren på dessa frågor kommer kommissionen att kunna avgöra om FMEA agerat under omständigheter som motsvarar dem som skulle ha krävts av en privat investerare vars investering är förknippad med en risk som härrör både från situationen i bilsektorn vid investeringstillfället och från företagets situation, som präglades av vissa ekonomiska svårigheter. |
| --- | --- |

(75)

Med utgångspunkt i svaren på dessa frågor kommer kommissionen att kunna avgöra om FMEA agerat under omständigheter som motsvarar dem som skulle ha krävts av en privat investerare vars investering är förknippad med en risk som härrör både från situationen i bilsektorn vid investeringstillfället och från företagets situation, som präglades av vissa ekonomiska svårigheter.

| (76) | Som redan angetts i skäl (23), började Trèves, strax innan den finansiella och ekonomiska krisen bröt ut 2008, ta hem vinsterna till följd av en första omstruktureringsplan som inletts 2005 i syfte att minska personalstyrkan och rationalisera produktionskapaciteten (18). När krisen kom beslutade Trèves att ändra och fördjupa omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(76)

Som redan angetts i skäl (23), började Trèves, strax innan den finansiella och ekonomiska krisen bröt ut 2008, ta hem vinsterna till följd av en första omstruktureringsplan som inletts 2005 i syfte att minska personalstyrkan och rationalisera produktionskapaciteten (18). När krisen kom beslutade Trèves att ändra och fördjupa omstruktureringsplanen.

| (77) | Från slutet av sommaren 2008 gav Trèves därför ny kraft åt omstruktureringsplanen, och redan i slutet av december 2008, dvs. flera månader före förlikningsprotokollet av den 25 maj 2009, märktes följande resultat:






  — | En kraftig sänkning av de allmänna omkostnaderna: tack vare de åtgärder som vidtogs i detta syfte kunde Trèves faktiska totala allmänna omkostnader sänkas med [20–30] % under den sista fyramånadersperioden 2008 jämfört med den preliminära budgeten 2008. |
| --- | --- | --- |

(77)

Från slutet av sommaren 2008 gav Trèves därför ny kraft åt omstruktureringsplanen, och redan i slutet av december 2008, dvs. flera månader före förlikningsprotokollet av den 25 maj 2009, märktes följande resultat:

—

En kraftig sänkning av de allmänna omkostnaderna: tack vare de åtgärder som vidtogs i detta syfte kunde Trèves faktiska totala allmänna omkostnader sänkas med [20–30] % under den sista fyramånadersperioden 2008 jämfört med den preliminära budgeten 2008.

| — | En kraftig lagerminskning: lagerkostnaden minskade med [30–40] % under andra halvåret 2008, från [20–80] miljoner euro i juni till [0–60] miljoner euro i december. |
| --- | --- |

—

En kraftig lagerminskning: lagerkostnaden minskade med [30–40] % under andra halvåret 2008, från [20–80] miljoner euro i juni till [0–60] miljoner euro i december.

| — | Begränsning av de materiella investeringarna: de minskade med [40–50] % 2008 jämfört med den preliminära budgeten 2008. |
| --- | --- |

—

Begränsning av de materiella investeringarna: de minskade med [40–50] % 2008 jämfört med den preliminära budgeten 2008.

| — | En minskning av personalstyrkan: koncernens personal i Frankrike minskade med [10–20] % bara under 2008 ([...] anställda i Frankrike i december 2008 jämfört med [...] anställda i januari 2008). |
| --- | --- |

—

En minskning av personalstyrkan: koncernens personal i Frankrike minskade med [10–20] % bara under 2008 ([...] anställda i Frankrike i december 2008 jämfört med [...] anställda i januari 2008).

| (78) | I början av 2009 utarbetade Trèves på ett mer formellt sätt en ny version av omstruktureringsplanen, med hjälp av det oberoende konsultföretaget [...]. Konsultföretaget gjorde bl.a. en uppskattning av behovet av likvida medel för att finansiera planen ([110–140] miljoner euro, se skälen (25) och följande). |
| --- | --- |

(78)

I början av 2009 utarbetade Trèves på ett mer formellt sätt en ny version av omstruktureringsplanen, med hjälp av det oberoende konsultföretaget [...]. Konsultföretaget gjorde bl.a. en uppskattning av behovet av likvida medel för att finansiera planen ([110–140] miljoner euro, se skälen (25) och följande).

| (79) | Först och främst bör det betonas att omstruktureringsplanens prognoser för den framtida omsättningen framstår som trovärdiga och realistiska. Prognoserna bygger i själva verket på en kraftig revidering nedåt av den förutsedda ordernivån från tillverkarna. De förväntade volymerna för 2009 är t.ex. [15–25] % lägre än 2008 års nivå. Å andra sidan överensstämmer prognoserna med dem som gjorts under samma tidsperiod av analytiker inom bilsektorn (t.ex. företaget JD Power), när det gäller sektorns förväntade återhämtning och dess struktur inför 2011. Trèves prognoser för den framtida omsättningen bygger alltså på en försiktig och seriös uppskattning av volymerna. Planens förutsägelser om sektorns utveckling är fortfarande försiktiga, och man räknar med en verksamhetsnivå 2011 [...] försäljningen 2008. |
| --- | --- |

(79)

Först och främst bör det betonas att omstruktureringsplanens prognoser för den framtida omsättningen framstår som trovärdiga och realistiska. Prognoserna bygger i själva verket på en kraftig revidering nedåt av den förutsedda ordernivån från tillverkarna. De förväntade volymerna för 2009 är t.ex. [15–25] % lägre än 2008 års nivå. Å andra sidan överensstämmer prognoserna med dem som gjorts under samma tidsperiod av analytiker inom bilsektorn (t.ex. företaget JD Power), när det gäller sektorns förväntade återhämtning och dess struktur inför 2011. Trèves prognoser för den framtida omsättningen bygger alltså på en försiktig och seriös uppskattning av volymerna. Planens förutsägelser om sektorns utveckling är fortfarande försiktiga, och man räknar med en verksamhetsnivå 2011 [...] försäljningen 2008.

| (80) | Enligt planen ska också kostnaderna minska kraftigt. Minskningen ska åstadkommas bl.a. genom förbättrad arbetskraftseffektivitet och driftskostnadsbesparingar [...] (19) [...]. Kostnadssänkningen bygger också på en avsevärd minskning av personalstyrkan (omstruktureringen berör totalt 1 300 personer). |
| --- | --- |

(80)

Enligt planen ska också kostnaderna minska kraftigt. Minskningen ska åstadkommas bl.a. genom förbättrad arbetskraftseffektivitet och driftskostnadsbesparingar [...] (19) [...]. Kostnadssänkningen bygger också på en avsevärd minskning av personalstyrkan (omstruktureringen berör totalt 1 300 personer).

| (81) | Med utgångspunkt i dessa åtgärder förutses i omstruktureringsplanen






  — | en återgång till ett jämviktsläge från 2010, med ett resultat före skatt på [0–10] miljoner euro, ett positivt kassaflöde i storleksordningen [0–10] miljoner euro och EBITDA på [40–70] miljoner euro, |
| --- | --- | --- |

(81)

Med utgångspunkt i dessa åtgärder förutses i omstruktureringsplanen

—

en återgång till ett jämviktsläge från 2010, med ett resultat före skatt på [0–10] miljoner euro, ett positivt kassaflöde i storleksordningen [0–10] miljoner euro och EBITDA på [40–70] miljoner euro,

| — | ett resultat före skatt på [10–30] miljoner euro från 2011, med ett kassaflöde på [10–30] miljoner euro och EBITDA på [50–80] miljoner euro. |
| --- | --- |

—

ett resultat före skatt på [10–30] miljoner euro från 2011, med ett kassaflöde på [10–30] miljoner euro och EBITDA på [50–80] miljoner euro.

| (82) | Det bör noteras att FMEA, innan några åtaganden gjordes, självt gav företaget [...] i uppdrag att mellan mitten av mars och slutet av april 2009 göra en komplett genomgång av Trèves situation (”due diligence”). FMEA gjorde dessutom sina egna analyser och kontroller av omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(82)

Det bör noteras att FMEA, innan några åtaganden gjordes, självt gav företaget [...] i uppdrag att mellan mitten av mars och slutet av april 2009 göra en komplett genomgång av Trèves situation (”due diligence”). FMEA gjorde dessutom sina egna analyser och kontroller av omstruktureringsplanen.

| (83) | Inom ramen för omstruktureringen åtog sig Trèves för övrigt att upphöra med ”[...]verksamheten”, med hänsyn till den industriella och sociala jämvikten i samband med detta och vikten av att bidra till konkurrenskraften hos de anläggningar som ingår i den nya helhet som Trèves utgör. |
| --- | --- |

(83)

Inom ramen för omstruktureringen åtog sig Trèves för övrigt att upphöra med ”[...]verksamheten”, med hänsyn till den industriella och sociala jämvikten i samband med detta och vikten av att bidra till konkurrenskraften hos de anläggningar som ingår i den nya helhet som Trèves utgör.

| (84) | Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att den omstruktureringsplan som ligger till grund för FMEA:s investering i Trèves kan betraktas som trovärdig och realistisk. |
| --- | --- |

(84)

Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att den omstruktureringsplan som ligger till grund för FMEA:s investering i Trèves kan betraktas som trovärdig och realistisk.

| (85) | Före FMEA:s investering fastställdes Trèves nettovärde till [15–40] miljoner euro. Med detta som grund blev FMEA:s andel av Trèves kapital [< 50] % genom en kapitalökning på [5–15] miljoner euro. Kommissionen måste undersöka om denna värdering är korrekt och försiktig med tanke på företagets situation vid den aktuella tidpunkten. |
| --- | --- |

(85)

Före FMEA:s investering fastställdes Trèves nettovärde till [15–40] miljoner euro. Med detta som grund blev FMEA:s andel av Trèves kapital [< 50] % genom en kapitalökning på [5–15] miljoner euro. Kommissionen måste undersöka om denna värdering är korrekt och försiktig med tanke på företagets situation vid den aktuella tidpunkten.

| (86) | Det finns flera metoder att uppskatta värdet av ett företags nettovärde (20). En som ofta används är metoden med EBITDA-multipel. Med den metoden kan ett företags nettovärde uppskattas för år X genom att EBITDA för det året multipliceras med en siffra (multipeln) som bedöms som lämplig för sektorn, varefter nettoskulden dras från resultatet. |
| --- | --- |

(86)

Det finns flera metoder att uppskatta värdet av ett företags nettovärde (20). En som ofta används är metoden med EBITDA-multipel. Med den metoden kan ett företags nettovärde uppskattas för år X genom att EBITDA för det året multipliceras med en siffra (multipeln) som bedöms som lämplig för sektorn, varefter nettoskulden dras från resultatet.

| (87) | En annan metod är ”Discounted Cash Flow Analysis”. Företagets nominella tillgängliga kassaflöden (”Free Cash Flows”) för kommande år diskonteras med utgångspunkt i den vägda genomsnittliga nominella kapitalkostnaden (nedan kallad Weighted Average Cost of Capital eller WACC), och nettoskulden dras från det värde som erhålls. |
| --- | --- |

(87)

En annan metod är ”Discounted Cash Flow Analysis”. Företagets nominella tillgängliga kassaflöden (”Free Cash Flows”) för kommande år diskonteras med utgångspunkt i den vägda genomsnittliga nominella kapitalkostnaden (nedan kallad Weighted Average Cost of Capital eller WACC), och nettoskulden dras från det värde som erhålls.

| (88) | En tredje metod är den med omsättningsmultipel. Med den metoden kan ett företags nettovärde uppskattas för år X genom att omsättningen för det året multipliceras med en siffra (multipeln) som bedöms som lämplig för sektorn, varefter nettoskulden dras från resultatet. |
| --- | --- |

(88)

En tredje metod är den med omsättningsmultipel. Med den metoden kan ett företags nettovärde uppskattas för år X genom att omsättningen för det året multipliceras med en siffra (multipeln) som bedöms som lämplig för sektorn, varefter nettoskulden dras från resultatet.

| (89) | För värderingen av företaget Trèves före investeringen använde sig FMEA av Discounted Cash Flow Analysis och metoden med omsättningsmultipel. Eftersom Trèves inte hade positiv EBITDA vid utgången av 2008 kunde metoden med EBITDA-multipel inte användas. |
| --- | --- |

(89)

För värderingen av företaget Trèves före investeringen använde sig FMEA av Discounted Cash Flow Analysis och metoden med omsättningsmultipel. Eftersom Trèves inte hade positiv EBITDA vid utgången av 2008 kunde metoden med EBITDA-multipel inte användas.

| (90) | Discounted Cash Flow Analysis kunde däremot tillämpas och gjorde det möjligt att ta hänsyn till utsikterna till återgång till lönsamhet, vilket innebar att de förväntade gynnsamma effekterna av företagets resultatförbättring kunde tas med i värderingen. Metoden med omsättningsmultipel användes också som försiktighetsåtgärd och för bekräftelse. |
| --- | --- |

(90)

Discounted Cash Flow Analysis kunde däremot tillämpas och gjorde det möjligt att ta hänsyn till utsikterna till återgång till lönsamhet, vilket innebar att de förväntade gynnsamma effekterna av företagets resultatförbättring kunde tas med i värderingen. Metoden med omsättningsmultipel användes också som försiktighetsåtgärd och för bekräftelse.

| (91) | När det gäller metoden Discounted Cash Flow Analysis uppskattades kapitalkostnaden eller WACC för sektorn, med hänsyn till den specifika risken för sektorn, till 12 %. FMEA beräknade sedan en försiktigare WACC på [> 12] % med hänsyn till de specifika tilläggsriskpremier som hänger samman med företagets storlek och investeringens icke-likvida karaktär. Slutligen fastställdes WACC till [> 12] %, för att ta hänsyn till tilläggsrisken i anslutning till företagets återhämtningssituation (dvs. omstrukturering). Företagets värde på lång sikt (s.k. slutvärde) beräknades med utgångspunkt i 2011 års resultat. FMEA fastställde på detta sätt koncernen Trèves nettovärde till [15–40] miljoner euro. |
| --- | --- |

(91)

När det gäller metoden Discounted Cash Flow Analysis uppskattades kapitalkostnaden eller WACC för sektorn, med hänsyn till den specifika risken för sektorn, till 12 %. FMEA beräknade sedan en försiktigare WACC på [> 12] % med hänsyn till de specifika tilläggsriskpremier som hänger samman med företagets storlek och investeringens icke-likvida karaktär. Slutligen fastställdes WACC till [> 12] %, för att ta hänsyn till tilläggsrisken i anslutning till företagets återhämtningssituation (dvs. omstrukturering). Företagets värde på lång sikt (s.k. slutvärde) beräknades med utgångspunkt i 2011 års resultat. FMEA fastställde på detta sätt koncernen Trèves nettovärde till [15–40] miljoner euro.

| (92) | När det gäller metoden med omsättningsmultipel var den multipel som valdes och tillämpades på omsättningen vid utgången av 2008 [0–1]. Denna multipel motsvarar de multiplar som konstaterats på marknaden för jämförbara företag vid tidpunkten för transaktionen. Det bör betonas att dessa multiplar i slutet av 2008 och början av 2009 nådde historiskt låga nivåer på grund av den finansiella och ekonomiska krisen, som drabbade biltillverkningssektorn och dess underleverantörer mycket hårt (omsättningsmultipeln på medellång till lång sikt för sektorn för bilindustrins underleverantörer låg stilla på 0,51). Med tillämpning av en multipel på [0–1] fastställdes Trèves nettovärde till [15–40] miljoner euro. |
| --- | --- |

(92)

När det gäller metoden med omsättningsmultipel var den multipel som valdes och tillämpades på omsättningen vid utgången av 2008 [0–1]. Denna multipel motsvarar de multiplar som konstaterats på marknaden för jämförbara företag vid tidpunkten för transaktionen. Det bör betonas att dessa multiplar i slutet av 2008 och början av 2009 nådde historiskt låga nivåer på grund av den finansiella och ekonomiska krisen, som drabbade biltillverkningssektorn och dess underleverantörer mycket hårt (omsättningsmultipeln på medellång till lång sikt för sektorn för bilindustrins underleverantörer låg stilla på 0,51). Med tillämpning av en multipel på [0–1] fastställdes Trèves nettovärde till [15–40] miljoner euro.

| (93) | Även om en multipel på [0–1] måste anses ligga på en historiskt låg nivå använde sig FMEA alltså av det värde som den multipeln gav och inte av det värde som skulle bli resultatet av en multipel på medellång till lång sikt eller som jämnats ut över flera år. FMEA använde sig inte heller av den värdering som gjorts med hjälp av Discounted Cash Flow Analysis. Detta innebär att uppskattningen av Trèves nettovärde innan FMEA gjorde sin investering var korrekt och försiktig. Den ligger i själva verket i nedre delen av det intervall som fastställts med hjälp av Discounted Cash Flow Analysis och börsmultiplarna. En sådan värdering är gynnsam för den privata investeraren eftersom den ger bättre utsikter till mervärde om värderingsmultiplarna återgår till sina historiska genomsnittsnivåer. |
| --- | --- |

(93)

Även om en multipel på [0–1] måste anses ligga på en historiskt låg nivå använde sig FMEA alltså av det värde som den multipeln gav och inte av det värde som skulle bli resultatet av en multipel på medellång till lång sikt eller som jämnats ut över flera år. FMEA använde sig inte heller av den värdering som gjorts med hjälp av Discounted Cash Flow Analysis. Detta innebär att uppskattningen av Trèves nettovärde innan FMEA gjorde sin investering var korrekt och försiktig. Den ligger i själva verket i nedre delen av det intervall som fastställts med hjälp av Discounted Cash Flow Analysis och börsmultiplarna. En sådan värdering är gynnsam för den privata investeraren eftersom den ger bättre utsikter till mervärde om värderingsmultiplarna återgår till sina historiska genomsnittsnivåer.

| (94) | För övrigt bör det erinras om att FMEA inte bara gjorde ett kapitaltillskott på [5–15] miljoner euro som innebar att man förfogade över [< 50] % av andelarna i koncernen Trèves. FMEA tillförde även [40–50] miljoner euro i form av skuldebrev som ger tillgång till kapital (ORAPA), med en ränta på [> 8] % per år. Det rör sig om en sofistikerad struktur som en privat investerare skulle ha krävt i en sektor som bilindustrins underleverantörer. Att ha en stor kvantitet ORAPA vars paritet varierar beroende på företagets resultat är en av de mest effektiva kontrollmekanismer som finns. |
| --- | --- |

(94)

För övrigt bör det erinras om att FMEA inte bara gjorde ett kapitaltillskott på [5–15] miljoner euro som innebar att man förfogade över [< 50] % av andelarna i koncernen Trèves. FMEA tillförde även [40–50] miljoner euro i form av skuldebrev som ger tillgång till kapital (ORAPA), med en ränta på [> 8] % per år. Det rör sig om en sofistikerad struktur som en privat investerare skulle ha krävt i en sektor som bilindustrins underleverantörer. Att ha en stor kvantitet ORAPA vars paritet varierar beroende på företagets resultat är en av de mest effektiva kontrollmekanismer som finns.

| (95) | Den mekanism som FMEA införde fungerar enligt följande. ORAPA kan lösas in genom att företaget Trèves ger ut nya aktier. Pariteten fastställdes 2011 med tillämpning av en förväntad bruttorörelsemarginal på [...] %. Om det målet nås erhåller FMEA [...] % av nettovärdet genom inlösen av obligationerna. Om målet inte nås har FMEA rätt till [...] % av nettovärdet när obligationerna löses in. Det ligger därför i Trèves lednings intresse att se till att denna bruttorörelsemarginal kan nås [...]. Såväl den finansiella investeraren som ledningen och aktieägarna har alltså ett intresse av att företagets värde är så högt som möjligt vid utträdet. |
| --- | --- |

(95)

Den mekanism som FMEA införde fungerar enligt följande. ORAPA kan lösas in genom att företaget Trèves ger ut nya aktier. Pariteten fastställdes 2011 med tillämpning av en förväntad bruttorörelsemarginal på [...] %. Om det målet nås erhåller FMEA [...] % av nettovärdet genom inlösen av obligationerna. Om målet inte nås har FMEA rätt till [...] % av nettovärdet när obligationerna löses in. Det ligger därför i Trèves lednings intresse att se till att denna bruttorörelsemarginal kan nås [...]. Såväl den finansiella investeraren som ledningen och aktieägarna har alltså ett intresse av att företagets värde är så högt som möjligt vid utträdet.

| (96) | En privat investerare gör i allmänhet en uppskattning av den årliga internränta som det planerade investeringsprojektet ger. Vid beräkning av den årliga internräntan för en investering i ett företag bör företagets nettovärde fastställas vid tidpunkten för diskonteringen av lönsamheten. |
| --- | --- |

(96)

En privat investerare gör i allmänhet en uppskattning av den årliga internränta som det planerade investeringsprojektet ger. Vid beräkning av den årliga internräntan för en investering i ett företag bör företagets nettovärde fastställas vid tidpunkten för diskonteringen av lönsamheten.

| (97) | Som redan beskrivits i skälen 85–87 finns det flera metoder för att fastställa ett företags värde. För att uppskatta värdet av företaget under 2012, det år då FMEA skulle kunna avyttra sitt ägarinnehav (21), tillämpade FMEA metoden med EBITDA-multipel. Denna metod tillämpas ofta inom industrisektorn för att fastställa villkoren för utträde för en investerare i eget kapital eller kvasikapital. Vid beräkningen av den diskonterade lönsamheten på grundval av EBITDA stöder sig FMEA för övrigt på en åtgärd av betydelse för företagets återhämtning som måste genomföras mellan investeringen (den 25 maj 2009) och utgången av 2011. Genom att FMEA använder sig av beräknad EBITDA för 2011 och inte den högre siffran för 2012 intar man dessutom en försiktig hållning som går ut på att kontrollera om företagets återhämtning varit tillfredsställande under en relativt kort tid (drygt två och ett halvt år). |
| --- | --- |

(97)

Som redan beskrivits i skälen 85–87 finns det flera metoder för att fastställa ett företags värde. För att uppskatta värdet av företaget under 2012, det år då FMEA skulle kunna avyttra sitt ägarinnehav (21), tillämpade FMEA metoden med EBITDA-multipel. Denna metod tillämpas ofta inom industrisektorn för att fastställa villkoren för utträde för en investerare i eget kapital eller kvasikapital. Vid beräkningen av den diskonterade lönsamheten på grundval av EBITDA stöder sig FMEA för övrigt på en åtgärd av betydelse för företagets återhämtning som måste genomföras mellan investeringen (den 25 maj 2009) och utgången av 2011. Genom att FMEA använder sig av beräknad EBITDA för 2011 och inte den högre siffran för 2012 intar man dessutom en försiktig hållning som går ut på att kontrollera om företagets återhämtning varit tillfredsställande under en relativt kort tid (drygt två och ett halvt år).

| (98) | I det aktuella fallet bygger alltså den internränta som FMEA beräknat på tre hypoteser som nämns i omstruktureringsplanen. För det första skulle EBITDA för koncernen Trèves i slutet av 2011 uppgå till [50–80] miljoner euro. För det andra fastställdes Trèves värde i slutet av 2011 med utgångspunkt i en EBlTDA-multipel på [1–6]. För det tredje uppskattas nettoskulden till [50–150] miljoner euro i slutet av 2011. Kommissionen måste alltså undersöka om dessa tre hypoteser kan betraktas som trovärdiga och realistiska vid tidpunkten för FMEA:s investering. |
| --- | --- |

(98)

I det aktuella fallet bygger alltså den internränta som FMEA beräknat på tre hypoteser som nämns i omstruktureringsplanen. För det första skulle EBITDA för koncernen Trèves i slutet av 2011 uppgå till [50–80] miljoner euro. För det andra fastställdes Trèves värde i slutet av 2011 med utgångspunkt i en EBlTDA-multipel på [1–6]. För det tredje uppskattas nettoskulden till [50–150] miljoner euro i slutet av 2011. Kommissionen måste alltså undersöka om dessa tre hypoteser kan betraktas som trovärdiga och realistiska vid tidpunkten för FMEA:s investering.

| (99) | När det för det första gäller EBITDA-värdet för 2011 bör det understrykas att denna uppskattning bygger på att omstruktureringsplanen genomförs. Som förklaras i skälen 76 och följande kan denna plan alltså betraktas som trovärdig och realistisk. Det bör därför erinras om att kostnadssänkningen huvudsakligen genomförs genom förbättrad arbetskraftseffektivitet och driftskostnadsbesparingar, främst genom [...]. Kostnadssänkningen bygger också på en avsevärd minskning av personalstyrkan (omstruktureringen berör totalt 1 300 personer). |
| --- | --- |

(99)

När det för det första gäller EBITDA-värdet för 2011 bör det understrykas att denna uppskattning bygger på att omstruktureringsplanen genomförs. Som förklaras i skälen 76 och följande kan denna plan alltså betraktas som trovärdig och realistisk. Det bör därför erinras om att kostnadssänkningen huvudsakligen genomförs genom förbättrad arbetskraftseffektivitet och driftskostnadsbesparingar, främst genom [...]. Kostnadssänkningen bygger också på en avsevärd minskning av personalstyrkan (omstruktureringen berör totalt 1 300 personer).

| (100) | För det andra motsvarar den EBlTDA-multipel som använts ([1–6]) för att fastställa företagets värde den genomsnittliga multipeln för sektorn under perioden 2000–2009 ([1–6]) minus standardavvikelsen, för säkerhets skull med hänsyn till företagets återhämtning. Denna multipel är något högre än multipeln för sektorn vid investeringstillfället (omkring 4,2). Det är dock tillräckligt försiktigt att använda en siffra på [1–6] för värderingen avseende slutet av 2011, med tanke på den prognostiserade återhämtningen, som för övrigt redan tydligt inletts vid tidpunkten för investeringen ([1–6] i december 2008 jämfört med [1–6] i maj 2009). Denna multipel framstår också som tillräckligt försiktig med tanke på de långsiktiga prognoserna för sektorn om multiplar på mellan [1–6] och [1–6]. |
| --- | --- |

(100)

För det andra motsvarar den EBlTDA-multipel som använts ([1–6]) för att fastställa företagets värde den genomsnittliga multipeln för sektorn under perioden 2000–2009 ([1–6]) minus standardavvikelsen, för säkerhets skull med hänsyn till företagets återhämtning. Denna multipel är något högre än multipeln för sektorn vid investeringstillfället (omkring 4,2). Det är dock tillräckligt försiktigt att använda en siffra på [1–6] för värderingen avseende slutet av 2011, med tanke på den prognostiserade återhämtningen, som för övrigt redan tydligt inletts vid tidpunkten för investeringen ([1–6] i december 2008 jämfört med [1–6] i maj 2009). Denna multipel framstår också som tillräckligt försiktig med tanke på de långsiktiga prognoserna för sektorn om multiplar på mellan [1–6] och [1–6].

| (101) | För det tredje tyder prognoserna i april 2009 på en förbättring av nettoskulden, som beräknades minska från [100–200] miljoner euro i slutet av 2008 till [100–200] miljoner euro i slutet av 2010 (den hade dessförinnan försämrats och ökat från [100–200] miljoner euro i slutet av 2005 till [100–200] miljoner euro i slutet av 2008). Med hänsyn till den samlade nivån för beräknad EBITDA under perioden 2009–2011, avsaknaden av några större extrakostnader med anknytning till de materiella och icke-materiella investeringarna och avsaknaden av ytterligare bestämmelser om beaktande av omstruktureringskostnaderna, framstår den prognostiserade minskningen på [0–30] miljoner euro som försiktig. |
| --- | --- |

(101)

För det tredje tyder prognoserna i april 2009 på en förbättring av nettoskulden, som beräknades minska från [100–200] miljoner euro i slutet av 2008 till [100–200] miljoner euro i slutet av 2010 (den hade dessförinnan försämrats och ökat från [100–200] miljoner euro i slutet av 2005 till [100–200] miljoner euro i slutet av 2008). Med hänsyn till den samlade nivån för beräknad EBITDA under perioden 2009–2011, avsaknaden av några större extrakostnader med anknytning till de materiella och icke-materiella investeringarna och avsaknaden av ytterligare bestämmelser om beaktande av omstruktureringskostnaderna, framstår den prognostiserade minskningen på [0–30] miljoner euro som försiktig.

| (102) | Mot denna bakgrund kan det konstateras att beräkningen av internräntan vid investeringstillfället bygger på rimliga hypoteser. |
| --- | --- |

(102)

Mot denna bakgrund kan det konstateras att beräkningen av internräntan vid investeringstillfället bygger på rimliga hypoteser.

| (103) | När det gäller frågan om huruvida den beräknade internräntan på [> 12 %] kan godtas med tanke på den risk som investeringen innebär har kommissionen följande synpunkter. |
| --- | --- |

(103)

När det gäller frågan om huruvida den beräknade internräntan på [> 12 %] kan godtas med tanke på den risk som investeringen innebär har kommissionen följande synpunkter.

| (104) | Till att börja med bör det erinras om beräkningen med utgångspunkt i de faktorer som beskrivs i skälen 97–100 i själva verket ger en internränta på [> 15 %]. För säkerhets skull och av försiktighetsskäl gjorde FMEA dock ett avdrag på [...] % från förväntad EBITDA för 2011. Den internränta på [> 12 %] som tillämpats för denna analys avser därför ett pessimistiskt scenario i fråga om företagets utveckling. Som redan angetts ger grundscenariot i själva verket en internränta på [> 15 %], medan ett optimistiskt scenario (där EBITDA överskrids med [...] %) ger en internränta på omkring [> 20 %]. |
| --- | --- |

(104)

Till att börja med bör det erinras om beräkningen med utgångspunkt i de faktorer som beskrivs i skälen 97–100 i själva verket ger en internränta på [> 15 %]. För säkerhets skull och av försiktighetsskäl gjorde FMEA dock ett avdrag på [...] % från förväntad EBITDA för 2011. Den internränta på [> 12 %] som tillämpats för denna analys avser därför ett pessimistiskt scenario i fråga om företagets utveckling. Som redan angetts ger grundscenariot i själva verket en internränta på [> 15 %], medan ett optimistiskt scenario (där EBITDA överskrids med [...] %) ger en internränta på omkring [> 20 %].

| (105) | I det här skedet bör det påpekas att det, med tanke på transaktionens icke-likvida karaktär, inte är möjligt att vid bedömningen av om den beräknade internräntan ligger på en lämplig nivå utgå från jämförbara noterade priser (t.ex. för efterställda lån) vid tidpunkten för FMEA:s investering. Flera faktorer som beskrivs nedan möjliggör däremot en bedömning av den lägsta internränta på [> 12 %] som FMEA valde att tillämpa i maj 2009. |
| --- | --- |

(105)

I det här skedet bör det påpekas att det, med tanke på transaktionens icke-likvida karaktär, inte är möjligt att vid bedömningen av om den beräknade internräntan ligger på en lämplig nivå utgå från jämförbara noterade priser (t.ex. för efterställda lån) vid tidpunkten för FMEA:s investering. Flera faktorer som beskrivs nedan möjliggör däremot en bedömning av den lägsta internränta på [> 12 %] som FMEA valde att tillämpa i maj 2009.

| (106) | Först och främst bör det noteras att avkastningen på investeringar i sektorn för bilindustrins underleverantörer ofta är låg. Under de fem år som föregick krisen andra halvåret 2008 låg den genomsnittliga internräntan på 8,5 % (22). Investerarna har dock ofta valt att investera i denna sektor, eftersom de är medvetna om den potentiella vinst som hänger samman med den låga värderingen av företagen i sektorn [jämfört med i andra sektorer]. Följaktligen kunde man 2006 se exceptionella internräntor (över 20 % per år i tre år) för de investerare som investerat under marknadsnedgången 2003. |
| --- | --- |

(106)

Först och främst bör det noteras att avkastningen på investeringar i sektorn för bilindustrins underleverantörer ofta är låg. Under de fem år som föregick krisen andra halvåret 2008 låg den genomsnittliga internräntan på 8,5 % (22). Investerarna har dock ofta valt att investera i denna sektor, eftersom de är medvetna om den potentiella vinst som hänger samman med den låga värderingen av företagen i sektorn [jämfört med i andra sektorer]. Följaktligen kunde man 2006 se exceptionella internräntor (över 20 % per år i tre år) för de investerare som investerat under marknadsnedgången 2003.

| (107) | För att komma över de genomsnittliga avkastningar som observerats måste en investerare därför basera sig på en ingående kunskap om marknaden, vilket FMEA har, och komma fram till den ägarstruktur som ger högsta möjliga avkastning, vilket också kan sägas om FMEA:s investering (se övervägandena om investeringsstrukturen i skälen 94 och 95 samt om fördelningen av mervärdet i skälen 110 och 111). |
| --- | --- |

(107)

För att komma över de genomsnittliga avkastningar som observerats måste en investerare därför basera sig på en ingående kunskap om marknaden, vilket FMEA har, och komma fram till den ägarstruktur som ger högsta möjliga avkastning, vilket också kan sägas om FMEA:s investering (se övervägandena om investeringsstrukturen i skälen 94 och 95 samt om fördelningen av mervärdet i skälen 110 och 111).

| (108) | De franska myndigheterna hänvisar vidare till en undersökning av AFIC (Association Française des Investisseurs en Capital) som följer utvecklingen för riskkapitalsektorns resultat i Frankrike. Denna undersökning bygger på uppgifter som lämnats av över 120 strukturer som förvaltar över 500 investeringsfonder. AFIC:s undersökning visar ett nettoresultat på mellan 14,1 % för utgången av 2007 och 10,8 % för utgången av 2008 (det datum som ligger närmast tidpunkten för FMEA:s investering) för ”utvecklingskapital”. Utvecklingskapital är den del av riskkapitalet som FMEA:s investeringspolitik avser (minoritetsägande och tillskott av nya pengar). Sedan hänsyn tagits till ersättningen till förvaltningsbolaget, som uppskattas till högst [...], ligger den internränta som måste nås för ett ”marknadsmässigt” resultat på mellan 12 och 15 %. |
| --- | --- |

(108)

De franska myndigheterna hänvisar vidare till en undersökning av AFIC (Association Française des Investisseurs en Capital) som följer utvecklingen för riskkapitalsektorns resultat i Frankrike. Denna undersökning bygger på uppgifter som lämnats av över 120 strukturer som förvaltar över 500 investeringsfonder. AFIC:s undersökning visar ett nettoresultat på mellan 14,1 % för utgången av 2007 och 10,8 % för utgången av 2008 (det datum som ligger närmast tidpunkten för FMEA:s investering) för ”utvecklingskapital”. Utvecklingskapital är den del av riskkapitalet som FMEA:s investeringspolitik avser (minoritetsägande och tillskott av nya pengar). Sedan hänsyn tagits till ersättningen till förvaltningsbolaget, som uppskattas till högst [...], ligger den internränta som måste nås för ett ”marknadsmässigt” resultat på mellan 12 och 15 %.

| (109) | Med hjälp av de parametrar som fanns att tillgå vid investeringstillfället kan slutligen en vägd genomsnittlig kapitalkostnad (”WACC”) fastställas med utgångspunkt i CAPM (23) och anpassas till bilsektorn i Frankrike med hänsyn till de specifika tilläggsriskpremier som hänger samman med företagets Trèves storlek och investeringens icke-likvida karaktär. Med hänsyn till dessa tillkommande faktorer med anknytning till riskpremien uppskattas motsvarande WACC till [> 12] % vid investeringstillfället, vilket höjdes till [> 12] % av FMEA (se skäl 91). Det bör erinras om att WACC är den lägsta lönsamhet som ett företags finansiärer (aktieägare och fordringsägare) kräver för att finansiera investeringsprojekt. Beräknad WACC för Trèves ger alltså en viktig indikation om huruvida den lägsta internräntan på [> 12 %] kan godtas (24). |
| --- | --- |

(109)

Med hjälp av de parametrar som fanns att tillgå vid investeringstillfället kan slutligen en vägd genomsnittlig kapitalkostnad (”WACC”) fastställas med utgångspunkt i CAPM (23) och anpassas till bilsektorn i Frankrike med hänsyn till de specifika tilläggsriskpremier som hänger samman med företagets Trèves storlek och investeringens icke-likvida karaktär. Med hänsyn till dessa tillkommande faktorer med anknytning till riskpremien uppskattas motsvarande WACC till [> 12] % vid investeringstillfället, vilket höjdes till [> 12] % av FMEA (se skäl 91). Det bör erinras om att WACC är den lägsta lönsamhet som ett företags finansiärer (aktieägare och fordringsägare) kräver för att finansiera investeringsprojekt. Beräknad WACC för Trèves ger alltså en viktig indikation om huruvida den lägsta internräntan på [> 12 %] kan godtas (24).

| (110) | Det bör för övrigt betonas att mervärdet av företaget Trèves inte kommer att delas mellan FMEA och den historiska aktieägaren med utgångspunkt i deras respektive andel av Trèves kapital. Om ett utträde skulle ske [...] anges det i aktieägaravtalet att de första [...] miljonerna euro av företagets värde i sin helhet ska gå till FMEA (första delutbetalningen). Behållningen från avyttringen på mellan [...] miljoner euro och ett belopp motsvarande beloppet för FMEA:s investering, kapitaliserat med [...] % per år, fördelas därefter mellan FMEA ([...] %) och de historiska aktieägarna ([...] %) (andra delutbetalningen). Över denna tröskel får FMEA slutligen [...] % av behållningen från avyttringen, och de historiska aktieägarna får [...] %. |
| --- | --- |

(110)

Det bör för övrigt betonas att mervärdet av företaget Trèves inte kommer att delas mellan FMEA och den historiska aktieägaren med utgångspunkt i deras respektive andel av Trèves kapital. Om ett utträde skulle ske [...] anges det i aktieägaravtalet att de första [...] miljonerna euro av företagets värde i sin helhet ska gå till FMEA (första delutbetalningen). Behållningen från avyttringen på mellan [...] miljoner euro och ett belopp motsvarande beloppet för FMEA:s investering, kapitaliserat med [...] % per år, fördelas därefter mellan FMEA ([...] %) och de historiska aktieägarna ([...] %) (andra delutbetalningen). Över denna tröskel får FMEA slutligen [...] % av behållningen från avyttringen, och de historiska aktieägarna får [...] %.

| (111) | Denna uppgörelse om fördelningen av mervärdet skyddar FMEA. FMEA får nämligen härigenom en viktig garanti för att en internränta på [> 12 %] på investeringen snabbt kommer att uppnås (siffran motsvarar Trèves WACC enligt ovan). Uppgörelsen utgör också ett starkt incitament för den historiska aktieägaren och företagets ledning att nå upp till eller till och med överträffa målen i omstruktureringsplanen, som beroende på scenario ska ge en internränta på [> 12 %], [> 15 %] eller [> 20 %] för FMEA. |
| --- | --- |

(111)

Denna uppgörelse om fördelningen av mervärdet skyddar FMEA. FMEA får nämligen härigenom en viktig garanti för att en internränta på [> 12 %] på investeringen snabbt kommer att uppnås (siffran motsvarar Trèves WACC enligt ovan). Uppgörelsen utgör också ett starkt incitament för den historiska aktieägaren och företagets ledning att nå upp till eller till och med överträffa målen i omstruktureringsplanen, som beroende på scenario ska ge en internränta på [> 12 %], [> 15 %] eller [> 20 %] för FMEA.

| (112) | De konstateranden som låg till grund för den beräknade internräntan på [> 12 %] var därmed rimliga vid investeringstillfället och godtagbara med tanke på den risk som investeringen innebär. |
| --- | --- |

(112)

De konstateranden som låg till grund för den beräknade internräntan på [> 12 %] var därmed rimliga vid investeringstillfället och godtagbara med tanke på den risk som investeringen innebär.

| (113) | Efter analysen av Trèves omstruktureringsplan, värderingen av företaget före FMEA:s investering, investeringsstrukturen, hypoteserna till stöd för en internränta på [> 12 %] och denna internräntas lämplighet, särskilt med avseende på uppgörelsen mellan aktieägarna om fördelningen av mervärdet, kan det konstateras att FMEA agerat under omständigheter som motsvarar dem som skulle ha krävts av en privat investerare vars investering är förknippad med en risk som är kopplad både till situationen i bilsektorn vid investeringstillfället och till företagets situation, som präglades av vissa ekonomiska svårigheter. FMEA:s investering på 55 miljoner euro är med andra ord förenlig med kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi. Den innebär alltså inte att företaget Trèves gynnas. |
| --- | --- |

(113)

Efter analysen av Trèves omstruktureringsplan, värderingen av företaget före FMEA:s investering, investeringsstrukturen, hypoteserna till stöd för en internränta på [> 12 %] och denna internräntas lämplighet, särskilt med avseende på uppgörelsen mellan aktieägarna om fördelningen av mervärdet, kan det konstateras att FMEA agerat under omständigheter som motsvarar dem som skulle ha krävts av en privat investerare vars investering är förknippad med en risk som är kopplad både till situationen i bilsektorn vid investeringstillfället och till företagets situation, som präglades av vissa ekonomiska svårigheter. FMEA:s investering på 55 miljoner euro är med andra ord förenlig med kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi. Den innebär alltså inte att företaget Trèves gynnas.

V.1.2   Planen för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter

| (114) | De franska myndigheterna har beviljat Trèves en plan för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter, till ett belopp av 18,4 miljoner euro. När det gäller denna åtgärd vill kommissionen till att börja med titta på kriteriet om gynnande. |
| --- | --- |

(114)

De franska myndigheterna har beviljat Trèves en plan för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter, till ett belopp av 18,4 miljoner euro. När det gäller denna åtgärd vill kommissionen till att börja med titta på kriteriet om gynnande.

| (115) | Enligt rättspraxis och kommissionens beslutspraxis utgör ett avtal om en offentlig fordringsägares förlängning av återbetalningstiden för skulder inte statligt stöd om fordringsägarens agerande kan jämföras med agerandet hos en privat fordringsägare som ”försöker återfå de belopp som han har att utkräva och som i det syftet ingår avtal med gäldenären, enligt vilka det totala skuldbeloppet skall fördelas eller delas upp i syfte att underlätta återbetalningen av skulden” (25). |
| --- | --- |

(115)

Enligt rättspraxis och kommissionens beslutspraxis utgör ett avtal om en offentlig fordringsägares förlängning av återbetalningstiden för skulder inte statligt stöd om fordringsägarens agerande kan jämföras med agerandet hos en privat fordringsägare som ”försöker återfå de belopp som han har att utkräva och som i det syftet ingår avtal med gäldenären, enligt vilka det totala skuldbeloppet skall fördelas eller delas upp i syfte att underlätta återbetalningen av skulden” (25).

| (116) | Planen för förlängning av återbetalningstiden för skulder är för Trèves offentliga fordringsägare en bättre lösning än tvångsindrivning. Vid en tvångsindrivning skulle de offentliga fordringsägarna, med tanke på företagets allmänna skuldsättning, i själva verket bara ha fått tillbaka en del av sina icke-prioriterade fordringar. Genom överenskommelsen om förlängning av återbetalningstiden bildades i stället panträtter med förmånsrätt [...] (artikel [...] i förlikningsprotokollet av den 25 maj 2009), för att garantera skatteskulderna och de obetalda sociala avgifterna. Dessa tillgångar beskrivs i artikel 7 i protokollet. Deras bokförda nettovärde per den 31 december 2008 var [25–35] miljoner euro. De säkerheter som bildats till förmån för de offentliga fordringsägarna uppgår alltså till 140 % av beloppet för deras fordran, som utgörs av grundbeloppet (18,4 miljoner euro), förseningsavgifter och dröjsmålsräntor (se skäl 117). |
| --- | --- |

(116)

Planen för förlängning av återbetalningstiden för skulder är för Trèves offentliga fordringsägare en bättre lösning än tvångsindrivning. Vid en tvångsindrivning skulle de offentliga fordringsägarna, med tanke på företagets allmänna skuldsättning, i själva verket bara ha fått tillbaka en del av sina icke-prioriterade fordringar. Genom överenskommelsen om förlängning av återbetalningstiden bildades i stället panträtter med förmånsrätt [...] (artikel [...] i förlikningsprotokollet av den 25 maj 2009), för att garantera skatteskulderna och de obetalda sociala avgifterna. Dessa tillgångar beskrivs i artikel 7 i protokollet. Deras bokförda nettovärde per den 31 december 2008 var [25–35] miljoner euro. De säkerheter som bildats till förmån för de offentliga fordringsägarna uppgår alltså till 140 % av beloppet för deras fordran, som utgörs av grundbeloppet (18,4 miljoner euro), förseningsavgifter och dröjsmålsräntor (se skäl 117).

| (117) | Trèves offentliga fordringsägare uppbär dessutom ränta. Beloppet på 18,4 miljoner euro har i själva verket räknats upp med förseningsavgifter på [1–2] miljoner euro och dröjsmålsräntor på [1–2] miljoner euro, och hela summan ska återbetalas mellan den [...]och den [...] i månatliga belopp på [...] euro. Tillägget av förseningsavgifter och dröjsmålsräntor uppgår till [2–4] miljoner euro, dvs. [10–20] % av grundbeloppet, vilket för den vägda genomsnittliga giltighetstiden för planen för förlängning av återbetalningstiden motsvarar en årsränta på omkring [0–10] %. Denna ränta var redan från början högre än de räntor som finansinstituten beviljat för lånen till Trèves inom ramen för förlikningsprotokollet av den 25 maj 2009, både för den nya krediten och för konsolideringslånet (26). |
| --- | --- |

(117)

Trèves offentliga fordringsägare uppbär dessutom ränta. Beloppet på 18,4 miljoner euro har i själva verket räknats upp med förseningsavgifter på [1–2] miljoner euro och dröjsmålsräntor på [1–2] miljoner euro, och hela summan ska återbetalas mellan den [...]och den [...] i månatliga belopp på [...] euro. Tillägget av förseningsavgifter och dröjsmålsräntor uppgår till [2–4] miljoner euro, dvs. [10–20] % av grundbeloppet, vilket för den vägda genomsnittliga giltighetstiden för planen för förlängning av återbetalningstiden motsvarar en årsränta på omkring [0–10] %. Denna ränta var redan från början högre än de räntor som finansinstituten beviljat för lånen till Trèves inom ramen för förlikningsprotokollet av den 25 maj 2009, både för den nya krediten och för konsolideringslånet (26).

| (118) | I detta sammanhang bör det även understrykas att åtagandet från de offentliga fordringsägarna gjordes samtidigt med ett viktigt åtagande från bankernas sida (konsolideringslån på [30–60] miljoner euro och ny kredit på [10–30] miljoner euro). I förlikningsprotokollet anges dessutom uttryckligen att de säkerheter som bankerna beviljats är efterställda [...], vilket betyder att dessa fordringsägare inte kan utnyttja sina säkerheter förrän samtliga prioriterade offentliga fordringsägare ersatts till fullo. |
| --- | --- |

(118)

I detta sammanhang bör det även understrykas att åtagandet från de offentliga fordringsägarna gjordes samtidigt med ett viktigt åtagande från bankernas sida (konsolideringslån på [30–60] miljoner euro och ny kredit på [10–30] miljoner euro). I förlikningsprotokollet anges dessutom uttryckligen att de säkerheter som bankerna beviljats är efterställda [...], vilket betyder att dessa fordringsägare inte kan utnyttja sina säkerheter förrän samtliga prioriterade offentliga fordringsägare ersatts till fullo.

| (119) | Koncernen Trèves har inte heller beviljats någon eftergift av skatteskulder eller obetalda sociala avgifter. |
| --- | --- |

(119)

Koncernen Trèves har inte heller beviljats någon eftergift av skatteskulder eller obetalda sociala avgifter.

| (120) | De franska myndigheterna har slutligen bekräftat att den aktuella planen för förlängning av återbetalningstiden inte utgjorde en förlängning eller ändring av en tidigare plan. |
| --- | --- |

(120)

De franska myndigheterna har slutligen bekräftat att den aktuella planen för förlängning av återbetalningstiden inte utgjorde en förlängning eller ändring av en tidigare plan.

| (121) | Av detta framgår att den plan för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter som Trèves beviljats av de franska myndigheterna, på grundval av hypoteser som bedöms som trovärdiga, och som ligger till grund för omstruktureringsplanen (se avsnitt V), omfattas av villkor som är godtagbara för en privat fordringsägare i en marknadsekonomi som verkar på samma villkor. |
| --- | --- |

(121)

Av detta framgår att den plan för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter som Trèves beviljats av de franska myndigheterna, på grundval av hypoteser som bedöms som trovärdiga, och som ligger till grund för omstruktureringsplanen (se avsnitt V), omfattas av villkor som är godtagbara för en privat fordringsägare i en marknadsekonomi som verkar på samma villkor.

V.2.   Slutsats när det gäller bedömningen av om det förekommer statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget

| (122) | Mot bakgrund av det som anförs i avsnitt V.1 tycks varken FMEA:s investering till ett belopp av 55 miljoner euro eller planen för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter till ett belopp av 18,4 miljoner euro innebär att koncernen Trèves gynnas. Dessa åtgärder utgör därför inte statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(122)

Mot bakgrund av det som anförs i avsnitt V.1 tycks varken FMEA:s investering till ett belopp av 55 miljoner euro eller planen för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter till ett belopp av 18,4 miljoner euro innebär att koncernen Trèves gynnas. Dessa åtgärder utgör därför inte statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget.

VI.   ALLMÄN SLUTSATS

| (123) | Kommissionen konstaterar efter en ingående granskning av åtgärderna i fråga att de inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen konstaterar efter en ingående granskning av åtgärderna i fråga att de inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De två åtgärder som genomförts till förmån för företaget Trèves, som utgörs av en investering till ett belopp av 55 miljoner euro av Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles (FMEA) och en plan för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter till ett belopp av 18,4 miljoner euro som beviljats av Frankrike, utgör inte ett stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 20 april 2011.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 133, 22.5.2010, s. 12.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Synpunkterna från berörda parter sammanfattas i avsnitt III.

3

(4)  Artikel L518-2 i den franska penning- och finanslagen.

4

(5)  Passagerarutrymme och akustik, mattor och ljudisolering (HAPP).

5

(6)  Förlikningsförfarandet syftar till ingående av en uppgörelse i godo mellan en företagsledare och fordringsägarna (offentliga och privata) för att fastställa tidsfrister för betalning och/eller eftergift av skulder (artikel 611–7 i den franska handelslagen).

6

(7)  Företagshemlighet.

7

(8)  Enligt fast rättspraxis (se t.ex. domstolens dom av den 21 mars 1991 i mål C-305/89, Italien mot kommissionen, REG 1991, s. I-1603, punkt 13) bör ingen åtskillnad göras mellan fall där stödet ges direkt av staten och fall där det ges av offentliga eller privata organ som staten inrättar eller utser för förvaltningen av stödet. EU-rätten får inte göra det möjligt att kringgå reglerna om kontroll av statligt stöd genom att inrätta självständiga institutioner som ansvarar för fördelningen av stöd. Som domstolen slagit fast i sin dom av den 16 maj 2002 (mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen – ”Stardust Marine”, REG 2002, s. I-4397) krävs emellertid, för att åtgärder ska anses vara stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, för det första att de tilldelas direkt eller indirekt med statliga medel, och för det andra att de kan tillskrivas staten

8

(9)  Trèves finansiella svårigheter i slutet av 2008 bestod främst i minskad omsättning ([650–700] miljoner euro, dvs. [20–25] % jämfört med 2007) och en förlust på [40–50] miljoner euro vid räkenskapsårets slut.

9

(10)  I beslutet om att inleda förfarandet nämns internräntan [> 15 %]. Det har följande förklaring: Den förväntade internräntan på FMEA:s investering är [> 15 %]. Som en säkerhetsåtgärd tillämpar FMEA dock ett avdrag på [...] % av EBITDA (se fotnot 11) för räkenskapsåret 2011. Efter avdraget är internräntan [> 12 %], vilket använts som utgångspunkt i detta beslut. Internräntan på [> 15 %] enligt beslutet om att inleda förfarandet var genomsnittet av internräntan på [> 15 %] utan avdrag och internräntan på [> 12 %] med avdrag.

10

(11)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

11

(12)  Förkortning av ”earnings before interest, taxes, depreciation, and amortization” – rörelseresultat före räntor, skatter och avskrivningar.

12

(13)  Här bör det erinras om att FMEA bildades i juridisk mening först den 25 mars 2009, när fondens stadgar undertecknades av andelsägarna och investerarna tecknade den första ägarandelen. Den fond som var under bildande inledde dock i praktiken sin verksamhet redan i slutet av januari.

13

(14)  Här bör det erinras om att kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet endast uttrycker tvivel.

14

(15)  Domstolens dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen, REG 2002, s. I-4397.

15

(16)  Domstolens dom av den 15 juni 2006 i målen C-393/04 och C-41/05, Air Liquide Industries Belgium, REG 2006, s. I-5293, punkt 28.

16

(17)  Förstainstansrätten säger också att det ska ”bedömas huruvida en privat investerare av jämförbar storlek med det organ som handhar den offentliga sektorn under motsvarande omständigheter skulle ha kunnat förmås att genomföra ett kapitaltillskott av samma storlek, med hänsyn till bland annat tillgänglig information och den förutsebara utvecklingen vid den tidpunkt då det genomfördes. Den offentliga investerarens åtgärd – en investerare som har ekonomisk-politiska syften – måste inte heller nödvändigtvis jämföras med den vanliga investerarens agerande – vilken placerar kapital för att det ska ge avkastning på mer eller mindre kort sikt. Den offentliga investerarens åtgärd måste dock åtminstone motsvara agerandet hos ett privat holdingbolag eller en privat koncern – som har en strukturell, allmän eller sektoriell strategi och som styrs av mer långsiktiga lönsamhetsperspektiv.” Förstainstansrättens dom av den 21 maj 2010 i målen T-425/04, T-444/04, T-450/04 och T-456/04, Frankrike m.fl. mot kommissionen, punkt 216. Se även följande meddelanden från kommissionen: tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statliga ägarandelar, Bull. EG, nr 9–1984; kommissionens meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget och av artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG på offentliga företag inom tillverkningsindustrin (EGT C 307, 13.11.1993, s. 3).

17

(18)  Efter en nedgång på [6–8] % mellan 2005 ([900–950] miljoner euro) och 2006 ([800–850] miljoner euro), steg också Trèves omsättning med [4–7] % redan 2007 ([850–900] miljoner euro). Även lönsamheten uppvisade en kraftig återhämtning. Trèves EBITDA steg till [50–60] miljoner euro 2007, vilket motsvarar en förbättring med [...] % jämfört med 2006 ([30–40] miljoner euro) och en förbättring med [...] % jämfört med motsvarande siffra 2005 ([40–50] miljoner euro).

18

(19)  [...].

19

(20)  Ett företags nettovärde motsvarar per definition företagets värde minus nettoskulden.

20

(21)  FMEA:s potentiella avyttring av sitt ägarinnehav 2012 är en arbetshypotes för att uppskatta avkastningen på investeringen 2012, på grundval av 2011 års resultat. Enligt aktieägaravtalet står det FMEA helt fritt att behålla eller avyttra sitt innehav under investeringens [...] första månader. [...] Fördelningen av mervärdet vid en eventuell avyttring av företaget är för övrigt under alla omständigheter förmånlig för FMEA (se punkterna 110 och 111 i beslutet).

21

(22)  Detta mått utgår från ett index över börskurserna för bilindustrins viktigaste underleverantörer. Om krisen räknas med sjunker den genomsnittliga internräntan under fem år före den 1 december 2009 till 4,7 %.

22

(23)  Prissättningsmodell för kapitaltillgångar.

23

(24)  Beräknad WACC grundas på en skuldkostnad på [0–10] % och en kapitalkostnad på [10–20] %. Med tanke på den sammansatta karaktären hos FMEA:s investering (kapitaltillskott och tillskott av konvertibla obligationer) är det olämpligt att prioritera skuldkostnaden eller kapitalkostnaden vid värderingen av investeringen. FMEA:s fordran för ORAPA är exempelvis prioriterad (med hänvisning till att det rör sig om ”new money”). När det gäller den nya kredit på [10–30] miljoner euro som bankerna beviljat förhandlade FMEA dessutom i fråga om ORAPA fram en klausul om samma villkor för en stor del av dessa, motsvarande [10–20] miljoner euro. Nivån för WACC tycks alltså vara den bästa indikatorn. Det kan under alla omständigheter konstateras att kapitalkostnaden på [10–20] %, som ändå inte kan tas upp som sådan av de skäl som anges ovan, är lägre än den förväntade internräntan på [> 15 %] i grundscenariot, som också motsvarar den lönsamhet som FMEA kräver.

24

(25)  Domstolens dom av den 29 april 1999 i mål C-342/96, Spanien mot kommissionen – ”Tubacex”, REG 1999, s. I-2459.

25

(26)  Dessa räntor fastställs dock genom ett tillägg till den bas som utgörs av EURIBOR-räntan, som är rörlig. Jämförelsen med en fast ränta på [0–10] % är därför inte helt och hållet relevant, även om de räntor som bankerna beviljar aldrig sedan den 25 maj 2009 överstigit [0–10]%.

26

---

| 19.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 274/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 274/15

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 13 juli 2011

om stödordning C 3/09 (f.d. NN 41 A-B/03) som Portugal har genomfört till förmån för insamling, transport, bearbetning och destruktion av slakteriavfall

[delgivet med nr K(2011) 4888]

(Endast den portugisiska texten är giltig)

(2011/677/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Efter att ha mottagit ett klagomål begärde kommissionen genom en skrivelse av den 15 november 2002 upplysningar från de portugisiska myndigheterna rörande införandet av en skatteliknande avgift för att finansiera insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter från slakt av idisslare och fjäderfän i enlighet med lagdekret nr 197/2002 av den 25 september 2002 (1) (nedan kallat lagdekret 2002). De portugisiska myndigheterna besvarade den skrivelsen genom en skrivelse av den 20 januari 2003. |
| --- | --- |

(1)

Efter att ha mottagit ett klagomål begärde kommissionen genom en skrivelse av den 15 november 2002 upplysningar från de portugisiska myndigheterna rörande införandet av en skatteliknande avgift för att finansiera insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter från slakt av idisslare och fjäderfän i enlighet med lagdekret nr 197/2002 av den 25 september 2002 (1) (nedan kallat lagdekret 2002). De portugisiska myndigheterna besvarade den skrivelsen genom en skrivelse av den 20 januari 2003.

| (2) | Eftersom det av de upplysningar som lämnats framgår att mekanismen i fråga har genomförts utan förhandstillstånd från kommissionen har den förts in i registret över icke anmälda stöd med nummer NN 41 A-B/03. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom det av de upplysningar som lämnats framgår att mekanismen i fråga har genomförts utan förhandstillstånd från kommissionen har den förts in i registret över icke anmälda stöd med nummer NN 41 A-B/03.

| (3) | Genom skrivelser av den 16 och den 30 april 2003 begärde kommissionens avdelningar nya uppgifter om stödordningen i fråga från de portugisiska myndigheterna. Portugal hade en tidsfrist på fyra veckor för att inkomma med sitt svar. |
| --- | --- |

(3)

Genom skrivelser av den 16 och den 30 april 2003 begärde kommissionens avdelningar nya uppgifter om stödordningen i fråga från de portugisiska myndigheterna. Portugal hade en tidsfrist på fyra veckor för att inkomma med sitt svar.

| (4) | Genom skrivelser av den 5 maj 2003 och den 6 juni 2003, registrerade den 5 maj 2003 respektive den 10 juni 2003, begärde Portugals ständiga representation vid Europeiska unionen, för de portugisiska myndigheternas räkning, en förlängning av tidsfristen för att inkomma med alla upplysningar som begärts med hänsyn till den tid som behövdes för att samla in dessa upplysningar. |
| --- | --- |

(4)

Genom skrivelser av den 5 maj 2003 och den 6 juni 2003, registrerade den 5 maj 2003 respektive den 10 juni 2003, begärde Portugals ständiga representation vid Europeiska unionen, för de portugisiska myndigheternas räkning, en förlängning av tidsfristen för att inkomma med alla upplysningar som begärts med hänsyn till den tid som behövdes för att samla in dessa upplysningar.

| (5) | Genom en skrivelse av den 25 juli 2003 beviljade kommissionen en förlängning av tidsfristen med fyra veckor. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 25 juli 2003 beviljade kommissionen en förlängning av tidsfristen med fyra veckor.

| (6) | Eftersom inget svar inkommit inom den tidsfrist på fyra veckor som fastställts i ovannämnda skrivelse översände kommissionens avdelningar en påminnelse till de portugisiska myndigheterna genom en skrivelse av den 19 december 2003. I denna påminnelse meddelade de att om de portugisiska myndigheterna underlät att svara förbehöll de sig rätten att föreslå kommissionen att översända ett föreläggande om att lämna upplysningar enligt artikel 10.3 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (2) (nu artikel 108 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(6)

Eftersom inget svar inkommit inom den tidsfrist på fyra veckor som fastställts i ovannämnda skrivelse översände kommissionens avdelningar en påminnelse till de portugisiska myndigheterna genom en skrivelse av den 19 december 2003. I denna påminnelse meddelade de att om de portugisiska myndigheterna underlät att svara förbehöll de sig rätten att föreslå kommissionen att översända ett föreläggande om att lämna upplysningar enligt artikel 10.3 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (2) (nu artikel 108 i EUF-fördraget).

| (7) | Genom en skrivelse av den 5 februari 2004, registrerad samma dag, överlämnade Portugals ständiga representation vid Europeiska unionen de portugisiska myndigheternas svar på kommissionens skrivelser av den 16 april 2003 och den 30 april 2003 till kommissionen. |
| --- | --- |

(7)

Genom en skrivelse av den 5 februari 2004, registrerad samma dag, överlämnade Portugals ständiga representation vid Europeiska unionen de portugisiska myndigheternas svar på kommissionens skrivelser av den 16 april 2003 och den 30 april 2003 till kommissionen.

| (8) | Genom en skrivelse av den 11 november 2004 begärde kommissionens avdelningar ytterligare upplysningar om stödordningen i fråga från de portugisiska myndigheterna. Portugal hade en tidsfrist på fyra veckor för att inkomma med sitt svar. |
| --- | --- |

(8)

Genom en skrivelse av den 11 november 2004 begärde kommissionens avdelningar ytterligare upplysningar om stödordningen i fråga från de portugisiska myndigheterna. Portugal hade en tidsfrist på fyra veckor för att inkomma med sitt svar.

| (9) | Genom en skrivelse av den 30 december 2004, registrerad den 5 januari 2005, begärde Portugals ständiga representation vid Europeiska unionen, för de portugisiska myndigheternas räkning, ytterligare en tidsfrist på en månad för att inkomma med alla upplysningar som begärts med hänsyn till den tid som behövdes för att samla in dessa upplysningar. |
| --- | --- |

(9)

Genom en skrivelse av den 30 december 2004, registrerad den 5 januari 2005, begärde Portugals ständiga representation vid Europeiska unionen, för de portugisiska myndigheternas räkning, ytterligare en tidsfrist på en månad för att inkomma med alla upplysningar som begärts med hänsyn till den tid som behövdes för att samla in dessa upplysningar.

| (10) | Genom en skrivelse av den 17 januari 2005 beviljade kommissionen för andra gången den begärda förlängningen av tidsfristen. |
| --- | --- |

(10)

Genom en skrivelse av den 17 januari 2005 beviljade kommissionen för andra gången den begärda förlängningen av tidsfristen.

| (11) | Eftersom inget svar på deras frågor inkommit inom den nya tidsfrist som beviljats översände kommissionens avdelningar, genom en skrivelse av den 12 april 2005, ännu en påminnelse till de portugisiska myndigheterna. I påminnelsen uppmärksammade de ännu en gång Portugal på att de om den fastställda tidsfristen på fyra veckor för att inkomma med ett svar inte iakttogs förbehöll de sig rätten att föreslå kommissionen att översända ett föreläggande om att lämna upplysningar enligt artikel 10.3 i förordning (EG) nr 659/1999. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom inget svar på deras frågor inkommit inom den nya tidsfrist som beviljats översände kommissionens avdelningar, genom en skrivelse av den 12 april 2005, ännu en påminnelse till de portugisiska myndigheterna. I påminnelsen uppmärksammade de ännu en gång Portugal på att de om den fastställda tidsfristen på fyra veckor för att inkomma med ett svar inte iakttogs förbehöll de sig rätten att föreslå kommissionen att översända ett föreläggande om att lämna upplysningar enligt artikel 10.3 i förordning (EG) nr 659/1999.

| (12) | Ovannämnda tidsfrist för att inkomma med svar löpte ut i maj 2005. Då inget svar inkommit inom denna tidsfrist ålade kommissionen, genom ett beslut av den 21 februari 2006 (3), Portugal att lämna all information som begärts och meddelade samtidigt att den, om de portugisiska myndigheterna underlät att svara, förbehöll sig rätten att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget (se punkt 80 i föreläggandet om att lämna upplysningar). |
| --- | --- |

(12)

Ovannämnda tidsfrist för att inkomma med svar löpte ut i maj 2005. Då inget svar inkommit inom denna tidsfrist ålade kommissionen, genom ett beslut av den 21 februari 2006 (3), Portugal att lämna all information som begärts och meddelade samtidigt att den, om de portugisiska myndigheterna underlät att svara, förbehöll sig rätten att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget (se punkt 80 i föreläggandet om att lämna upplysningar).

| (13) | Eftersom inga av de begärda upplysningarna inkommit beslutade kommissionen den 28 januari 2009 att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget. Beslutet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (4). Kommissionen har uppmanat övriga medlemsstater och berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom inga av de begärda upplysningarna inkommit beslutade kommissionen den 28 januari 2009 att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget. Beslutet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (4). Kommissionen har uppmanat övriga medlemsstater och berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga.

| (14) | Eftersom inga kommentarer från Portugal inkommit inom den föreskrivna tidsfristen översände kommissionen en påminnelse till Portugal genom en skrivelse av den 18 mars 2009. Den 14 april 2009 inkom Portugal med sina kommentarer till kommissionen och lämnade samtidigt en kopia av lagdekreten nr 393-B/98 och nr 244/2003. Den 15 juni 2009 mottogs ytterligare synpunkter från ETSA – Empresa de Transformação de Subprodutos Animais, SA. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom inga kommentarer från Portugal inkommit inom den föreskrivna tidsfristen översände kommissionen en påminnelse till Portugal genom en skrivelse av den 18 mars 2009. Den 14 april 2009 inkom Portugal med sina kommentarer till kommissionen och lämnade samtidigt en kopia av lagdekreten nr 393-B/98 och nr 244/2003. Den 15 juni 2009 mottogs ytterligare synpunkter från ETSA – Empresa de Transformação de Subprodutos Animais, SA.

| (15) | Den 1 juli 2009 översände kommissionen ETSA:s synpunkter till Portugal. Portugal har inte översänt några kommentarer till kommissionen avseende denna fråga. |
| --- | --- |

(15)

Den 1 juli 2009 översände kommissionen ETSA:s synpunkter till Portugal. Portugal har inte översänt några kommentarer till kommissionen avseende denna fråga.

| (16) | Med anledning av de synpunkter som mottagits från ETSA bad kommissionen genom en skrivelse av den 19 februari 2010 de portugisiska myndigheterna att inkomma med kompletterande uppgifter. De portugisiska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 27 april 2010. |
| --- | --- |

(16)

Med anledning av de synpunkter som mottagits från ETSA bad kommissionen genom en skrivelse av den 19 februari 2010 de portugisiska myndigheterna att inkomma med kompletterande uppgifter. De portugisiska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 27 april 2010.

| (17) | Genom en skrivelse av den 1 februari 2011 bad kommissionens avdelningar de portugisiska myndigheterna att inkomma med förtydliganden och att komplettera svaren på tidigare frågor som inte fullständigt besvarats. |
| --- | --- |

(17)

Genom en skrivelse av den 1 februari 2011 bad kommissionens avdelningar de portugisiska myndigheterna att inkomma med förtydliganden och att komplettera svaren på tidigare frågor som inte fullständigt besvarats.

| (18) | Genom en skrivelse av den 24 februari 2011 begärde de portugisiska myndigheterna en förlängning på 30 dagar av den fastställda tidsfristen för att inkomma med svar. |
| --- | --- |

(18)

Genom en skrivelse av den 24 februari 2011 begärde de portugisiska myndigheterna en förlängning på 30 dagar av den fastställda tidsfristen för att inkomma med svar.

| (19) | Genom en skrivelse av den 28 februari 2011 beviljade kommissionen en förlängning på 30 dagar av tidsfristen för att inkomma med svar. Genom en skrivelse av den 1 april 2011 besvarade de portugisiska myndigheterna kommissionens frågor. |
| --- | --- |

(19)

Genom en skrivelse av den 28 februari 2011 beviljade kommissionen en förlängning på 30 dagar av tidsfristen för att inkomma med svar. Genom en skrivelse av den 1 april 2011 besvarade de portugisiska myndigheterna kommissionens frågor.

| (20) | Genom en skrivelse av den 20 juni 2011 underrättade kommissionens avdelningar de portugisiska myndigheterna om att de skulle föreslå kommissionen att anta ett villkorat positivt beslut med en redogörelse för de tillämpade villkoren. |
| --- | --- |

(20)

Genom en skrivelse av den 20 juni 2011 underrättade kommissionens avdelningar de portugisiska myndigheterna om att de skulle föreslå kommissionen att anta ett villkorat positivt beslut med en redogörelse för de tillämpade villkoren.

II.   BESKRIVNING

| (21) | Enligt de upplysningar som lämnats av de portugisiska myndigheterna upptäcktes 66 fall av bovin spongiform encefalopati (nedan kallat BSE) i Portugal under perioden 1 januari–14 oktober 1998. Med anledning av denna risk för folkhälsan och djurens hälsa antogs beslut 98/653/EG av den 18 november 1998 om nödåtgärder som krävs med hänsyn till förekomsten av bovin spongiform encefalopati (BSE) i Portugal (5) och ålade Portugal att vidta nödåtgärder på grund av de fall av BSE som konstaterats i landet, inbegripet bland annat ett förbud mot leveranser av vissa djur och animaliska biprodukter från Portugals territorium till andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(21)

Enligt de upplysningar som lämnats av de portugisiska myndigheterna upptäcktes 66 fall av bovin spongiform encefalopati (nedan kallat BSE) i Portugal under perioden 1 januari–14 oktober 1998. Med anledning av denna risk för folkhälsan och djurens hälsa antogs beslut 98/653/EG av den 18 november 1998 om nödåtgärder som krävs med hänsyn till förekomsten av bovin spongiform encefalopati (BSE) i Portugal (5) och ålade Portugal att vidta nödåtgärder på grund av de fall av BSE som konstaterats i landet, inbegripet bland annat ett förbud mot leveranser av vissa djur och animaliska biprodukter från Portugals territorium till andra medlemsstater.

| (22) | För att mildra effekterna av de åtgärder som vidtogs för att bekämpa bovin spongiform encefalopati (BSE) har den portugisiska staten sedan 1999 stått för alla kostnader för insamling, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän. Genom lagdekret nr 393-B/98 av den 4 december 1998 (6) (nedan kallat lagdekret 1998) har den portugisiska staten i praktiken tagit på sig ansvaret och kostnaderna för insamling, bearbetning och destruktion av dessa biprodukter. |
| --- | --- |

(22)

För att mildra effekterna av de åtgärder som vidtogs för att bekämpa bovin spongiform encefalopati (BSE) har den portugisiska staten sedan 1999 stått för alla kostnader för insamling, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän. Genom lagdekret nr 393-B/98 av den 4 december 1998 (6) (nedan kallat lagdekret 1998) har den portugisiska staten i praktiken tagit på sig ansvaret och kostnaderna för insamling, bearbetning och destruktion av dessa biprodukter.

| (23) | Enligt artikel 4.3 i lagdekret 1998 får slakterier åläggas en avgift för att finansiera destruktionen av vissa råvaror. Enligt de upplysningar som mottagits från de portugisiska myndigheterna har slakterierna aldrig ålagts den här avgiften. |
| --- | --- |

(23)

Enligt artikel 4.3 i lagdekret 1998 får slakterier åläggas en avgift för att finansiera destruktionen av vissa råvaror. Enligt de upplysningar som mottagits från de portugisiska myndigheterna har slakterierna aldrig ålagts den här avgiften.

| (24) | De portugisiska myndigheterna har uppgett att de inte förfogade över tillräckligt specifika bestämmelser för att kunna garantera en adekvat bearbetning av avfallet. De var därför tvungna att vända sig till privata tjänsteoperatörer för att säkerställa dessa tjänster, som på grund av sin natur hör till statens ansvar. |
| --- | --- |

(24)

De portugisiska myndigheterna har uppgett att de inte förfogade över tillräckligt specifika bestämmelser för att kunna garantera en adekvat bearbetning av avfallet. De var därför tvungna att vända sig till privata tjänsteoperatörer för att säkerställa dessa tjänster, som på grund av sin natur hör till statens ansvar.

| (25) | De portugisiska myndigheterna har preciserat att detta uppdrag av allmänt intresse tilldelades den privata sektorn, i enlighet med föreskrifterna i lagdekret nr 197/99 av den 8 juni 1999 (7), som är det nationella instrumentet för införlivande av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/52/EG av den 13 oktober 1997 om ändring av direktiven 92/50/EEG, 93/36/EEG och 93/37/EEG om samordning av förfarandena vid tilldelning av kontrakt vid offentlig upphandling av tjänster, varor samt bygg- och anläggningsarbeten (8). De privata företag som tilldelades uppdraget att tillhandahålla tjänsterna i fråga valdes ut med hänsyn till sin lämplighet och tekniska kapacitet att säkerställa ett korrekt genomförande av den uppgift av allmänt intresse som de tilldelats samt vikten av att vidta åtgärder för att hantera dessa produkter på ett säkert, snabbt och effektivt sätt. De portugisiska myndigheterna har lämnat in ett exempel på ett tjänsteavtal som gällde under perioden 1 september 2004–31 december 2004. |
| --- | --- |

(25)

De portugisiska myndigheterna har preciserat att detta uppdrag av allmänt intresse tilldelades den privata sektorn, i enlighet med föreskrifterna i lagdekret nr 197/99 av den 8 juni 1999 (7), som är det nationella instrumentet för införlivande av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/52/EG av den 13 oktober 1997 om ändring av direktiven 92/50/EEG, 93/36/EEG och 93/37/EEG om samordning av förfarandena vid tilldelning av kontrakt vid offentlig upphandling av tjänster, varor samt bygg- och anläggningsarbeten (8). De privata företag som tilldelades uppdraget att tillhandahålla tjänsterna i fråga valdes ut med hänsyn till sin lämplighet och tekniska kapacitet att säkerställa ett korrekt genomförande av den uppgift av allmänt intresse som de tilldelats samt vikten av att vidta åtgärder för att hantera dessa produkter på ett säkert, snabbt och effektivt sätt. De portugisiska myndigheterna har lämnat in ett exempel på ett tjänsteavtal som gällde under perioden 1 september 2004–31 december 2004.

| (26) | Enligt de portugisiska myndigheternas uppgifter fastställdes de parametrar utifrån vilka ersättningen för tjänsterna beräknades på förhand genom den gemensamma förordningen nr 96/99 av den 25 januari 1999 (9). Den här förordningen har regelbundet granskats och ändrats genom den gemensamma förordningen nr 324/2001 av den 6 april 2001 (10) och den gemensamma förordningen nr 124/2002 av den 19 februari 2002 (11). |
| --- | --- |

(26)

Enligt de portugisiska myndigheternas uppgifter fastställdes de parametrar utifrån vilka ersättningen för tjänsterna beräknades på förhand genom den gemensamma förordningen nr 96/99 av den 25 januari 1999 (9). Den här förordningen har regelbundet granskats och ändrats genom den gemensamma förordningen nr 324/2001 av den 6 april 2001 (10) och den gemensamma förordningen nr 124/2002 av den 19 februari 2002 (11).

| (27) | Genom beslut 2000/766/EG (12) beslutade rådet att användningen av nästan alla sorters animaliska biprodukter i foder skulle förbjudas och att de skulle bortskaffas i alla medlemsländer, inklusive Portugal. |
| --- | --- |

(27)

Genom beslut 2000/766/EG (12) beslutade rådet att användningen av nästan alla sorters animaliska biprodukter i foder skulle förbjudas och att de skulle bortskaffas i alla medlemsländer, inklusive Portugal.

| (28) | De portugisiska myndigheterna har uppgett att på grund av detta beslut har mängden avfall som berörs av den här processen ökat och därmed även kostnaderna i samband med dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(28)

De portugisiska myndigheterna har uppgett att på grund av detta beslut har mängden avfall som berörs av den här processen ökat och därmed även kostnaderna i samband med dessa åtgärder.

| (29) | Genom beslut 2001/376/EG (13) beslutade kommissionen att upprätthålla de åtgärder som enligt beslut 98/653/EG krävs i Portugal. |
| --- | --- |

(29)

Genom beslut 2001/376/EG (13) beslutade kommissionen att upprätthålla de åtgärder som enligt beslut 98/653/EG krävs i Portugal.

| (30) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (14) fastställs särskilda bestämmelser för insamling, bearbetning och destruktion av animaliska biprodukter, som är tillämpliga på olika kategorier av biprodukter. |
| --- | --- |

(30)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (14) fastställs särskilda bestämmelser för insamling, bearbetning och destruktion av animaliska biprodukter, som är tillämpliga på olika kategorier av biprodukter.

| (31) | De portugisiska myndigheterna har preciserat att de för att uppfylla sina åtaganden på detta område beslutade sig för att överföra kostnaderna för dessa åtgärder till de ekonomiska aktörerna inom sektorn i fråga. Kostnadsöverföringen gjordes med strikt iakttagande av principen om att förorenaren betalar och med hänsyn till skyddet av folkhälsan, vars säkerställande är grundläggande och hör till deras ansvar. Därför antog de den ordning som föreskrivs i lagdekret nr 197/2002 av den 25 september 2002. |
| --- | --- |

(31)

De portugisiska myndigheterna har preciserat att de för att uppfylla sina åtaganden på detta område beslutade sig för att överföra kostnaderna för dessa åtgärder till de ekonomiska aktörerna inom sektorn i fråga. Kostnadsöverföringen gjordes med strikt iakttagande av principen om att förorenaren betalar och med hänsyn till skyddet av folkhälsan, vars säkerställande är grundläggande och hör till deras ansvar. Därför antog de den ordning som föreskrivs i lagdekret nr 197/2002 av den 25 september 2002.

| (32) | Sedan oktober 2002, då lagdekret 2002 trädde i kraft, har kostnaderna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän finansierats genom skatteliknande avgifter som tas ut från slakterier, importörer av icke urbenat nöt- och griskött samt från operatörer som bedriver handel inom gemenskapen, det vill säga de som handlar med eller tar emot icke urbenat nöt- och griskött. |
| --- | --- |

(32)

Sedan oktober 2002, då lagdekret 2002 trädde i kraft, har kostnaderna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän finansierats genom skatteliknande avgifter som tas ut från slakterier, importörer av icke urbenat nöt- och griskött samt från operatörer som bedriver handel inom gemenskapen, det vill säga de som handlar med eller tar emot icke urbenat nöt- och griskött.

| (33) | Genom en skrivelse av den 20 januari 2003 meddelade de portugisiska myndigheterna att följande operatörer är befriade från skyldigheten att betala avgiften:






  — | Slakteriföretag som garanterar insamling, bearbetning och destruktion av alla berörda biprodukter, med undantag för specificerat riskmaterial, i egna lokaler eller i styckningsanläggningar, förutsatt att dessa enheter har upprättat villkor om självständig verksamhet på området för hantering av sina egna biprodukter (se punkt 2 i bilaga 2 till lagdekret 2002). |
| --- | --- | --- |

(33)

Genom en skrivelse av den 20 januari 2003 meddelade de portugisiska myndigheterna att följande operatörer är befriade från skyldigheten att betala avgiften:

—

Slakteriföretag som garanterar insamling, bearbetning och destruktion av alla berörda biprodukter, med undantag för specificerat riskmaterial, i egna lokaler eller i styckningsanläggningar, förutsatt att dessa enheter har upprättat villkor om självständig verksamhet på området för hantering av sina egna biprodukter (se punkt 2 i bilaga 2 till lagdekret 2002).

| — | Importörer och operatörer som inom gemenskapen bedriver handel med urbenat kött som inte ger upphov till biprodukter som omfattas av obligatorisk bearbetning enligt gemenskapslagstiftning och nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Importörer och operatörer som inom gemenskapen bedriver handel med urbenat kött som inte ger upphov till biprodukter som omfattas av obligatorisk bearbetning enligt gemenskapslagstiftning och nationell lagstiftning.

| (34) | När det gäller frågan om exakt hur avgiftsintäkterna har använts har de portugisiska myndigheterna angivit att dessa endast berört finansieringen av transaktioner rörande tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän, inklusive specificerat riskmaterial. |
| --- | --- |

(34)

När det gäller frågan om exakt hur avgiftsintäkterna har använts har de portugisiska myndigheterna angivit att dessa endast berört finansieringen av transaktioner rörande tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän, inklusive specificerat riskmaterial.

| (35) | I bilaga 1 till lagdekret 2002 fastställs avgiften i proportion till vikt och enligt sort/typ, enligt följande tabell:










  (euro) |
| --- | --- |
| Sort/typ | Nötkreatur | Svin | Får/getter | Fjäderfän | Övriga |
| Avgift/kg slaktkropp | 0,05 | 0,04 | 0,03 | 0,06 | 0,06 |

(35)

I bilaga 1 till lagdekret 2002 fastställs avgiften i proportion till vikt och enligt sort/typ, enligt följande tabell:

(euro)

Sort/typ

Nötkreatur

Svin

Får/getter

Fjäderfän

Övriga

Avgift/kg slaktkropp

0,05

0,04

0,03

0,06

0,06

| (36) | När det gäller finansieringen av tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av specificerat riskmaterial föreskrivs i artikel 2.2 i lagdekret nr 197/2002 att det ska tillämpas en särskild avgift endast för slakteriföretag som uppgår till ett fast belopp på 0,30 euro/kg/specificerat riskmaterial. |
| --- | --- |

(36)

När det gäller finansieringen av tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av specificerat riskmaterial föreskrivs i artikel 2.2 i lagdekret nr 197/2002 att det ska tillämpas en särskild avgift endast för slakteriföretag som uppgår till ett fast belopp på 0,30 euro/kg/specificerat riskmaterial.

| (37) | Alla avgifter betalas till ett offentligt organ, Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA), genom förfarandet för omvänd betalningsskyldighet. Avgifterna från operatörerna utgjorde INGA:s intäkter och betalades direkt till organet. |
| --- | --- |

(37)

Alla avgifter betalas till ett offentligt organ, Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA), genom förfarandet för omvänd betalningsskyldighet. Avgifterna från operatörerna utgjorde INGA:s intäkter och betalades direkt till organet.

| (38) | I enlighet med vad som anges i punkterna 32 och 33 i detta beslut preciseras i artikel 4 i lagdekret 2002 att slakteriföretagen även får vända sig direkt till en tredje part för att utföra tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion, eller utföra dessa tjänster själva, med iakttagande av gällande rättsliga bestämmelser och med undantag för specificerat riskmaterial. Om slakteriföretagen själva utför insamlingen, bearbetningen och destruktionen av de biprodukter som skapas i deras egna anläggningar, med undantag för specificerat riskmaterial, ska enligt bilaga 2 till lagdekret 2002 följande avgift betalas:










  (euro) |
| --- | --- |
| Sort/typ | Nötkreatur | Svin | Får/getter | Fjäderfän | Övriga |
| Avgift/kg slaktkropp | 0,03 | 0,02 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |

(38)

I enlighet med vad som anges i punkterna 32 och 33 i detta beslut preciseras i artikel 4 i lagdekret 2002 att slakteriföretagen även får vända sig direkt till en tredje part för att utföra tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion, eller utföra dessa tjänster själva, med iakttagande av gällande rättsliga bestämmelser och med undantag för specificerat riskmaterial. Om slakteriföretagen själva utför insamlingen, bearbetningen och destruktionen av de biprodukter som skapas i deras egna anläggningar, med undantag för specificerat riskmaterial, ska enligt bilaga 2 till lagdekret 2002 följande avgift betalas:

(euro)

Sort/typ

Nötkreatur

Svin

Får/getter

Fjäderfän

Övriga

Avgift/kg slaktkropp

0,03

0,02

0,00

0,00

0,00

| (39) | Om slakteriföretagen själva utför insamlingen, bearbetningen och destruktionen av alla biprodukter som skapas i deras egen anläggning och i styckningsanläggningarna är de, med undantag för specificerat riskmaterial, helt befriade från den här avgiften. |
| --- | --- |

(39)

Om slakteriföretagen själva utför insamlingen, bearbetningen och destruktionen av alla biprodukter som skapas i deras egen anläggning och i styckningsanläggningarna är de, med undantag för specificerat riskmaterial, helt befriade från den här avgiften.

| (40) | Enligt artikel 5 i lagdekret 2002 har organet INGA ansvaret för att kontrollera att slakteriföretagen betalar in avgifterna och att dessa håller registren över antalet slaktkroppar och deras vikt uppdaterade. INGA har också ansvaret för att kontrollera att avgiften för import och leverans av produkter från Europeiska unionen har betalats, medan det är operatörernas och stödmottagarnas ansvar att se till att registren över gjorda transaktioner hålls uppdaterade. |
| --- | --- |

(40)

Enligt artikel 5 i lagdekret 2002 har organet INGA ansvaret för att kontrollera att slakteriföretagen betalar in avgifterna och att dessa håller registren över antalet slaktkroppar och deras vikt uppdaterade. INGA har också ansvaret för att kontrollera att avgiften för import och leverans av produkter från Europeiska unionen har betalats, medan det är operatörernas och stödmottagarnas ansvar att se till att registren över gjorda transaktioner hålls uppdaterade.

| (41) | Om slakteriföretagen väljer det sistnämnda alternativet måste de på förhand lägga fram sina förslag för INGA:s bedömning och genomgå alla eventuella kontroller som beslutas av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

(41)

Om slakteriföretagen väljer det sistnämnda alternativet måste de på förhand lägga fram sina förslag för INGA:s bedömning och genomgå alla eventuella kontroller som beslutas av den behöriga myndigheten.

| (42) | De portugisiska myndigheterna har försäkrat att avgiftsbeloppet är begränsat till det som krävs för att täcka kostnaderna för företagens verksamhet på området och att tjänsten endast tillhandahålls företag som framställer biprodukter som det är obligatoriskt att bortskaffa. |
| --- | --- |

(42)

De portugisiska myndigheterna har försäkrat att avgiftsbeloppet är begränsat till det som krävs för att täcka kostnaderna för företagens verksamhet på området och att tjänsten endast tillhandahålls företag som framställer biprodukter som det är obligatoriskt att bortskaffa.

| (43) | Vad beträffar överensstämmelsen mellan avgiftsintäkterna och kostnaderna för de tjänster som de finansierar har de portugisiska myndigheterna uppgett att de avgifter som föreskrivs i bilagorna I och II till lagdekret 2002 samt den avgift som föreskrivs i artikel 2.2 för specificerat riskmaterial har beräknats på grundval av de faktiska kostnaderna för de tjänster som måste tillhandahållas, med hänsyn till den typ av biprodukter som skapas av varje djurart och beroende på om de är berörda eller ej. |
| --- | --- |

(43)

Vad beträffar överensstämmelsen mellan avgiftsintäkterna och kostnaderna för de tjänster som de finansierar har de portugisiska myndigheterna uppgett att de avgifter som föreskrivs i bilagorna I och II till lagdekret 2002 samt den avgift som föreskrivs i artikel 2.2 för specificerat riskmaterial har beräknats på grundval av de faktiska kostnaderna för de tjänster som måste tillhandahållas, med hänsyn till den typ av biprodukter som skapas av varje djurart och beroende på om de är berörda eller ej.

| (44) | För de portugisiska myndigheterna är den här finansieringen i alla avseenden förenlig med en kompensation för användarna av en offentlig tjänst av allmänt intresse. De belopp som betalats av de avgiftsskyldiga operatörerna står i direkt proportion till de avfallsmängder som verkligen överlämnats till den offentliga tjänsten och till den faktiska kostnaden för avfallets bortskaffande. För att stödja dessa påståenden har de portugisiska myndigheterna tillhandahållit sifferuppgifter för åren 1999–2005 som visar kostnaderna för tjänsterna och för år 2003 ett dokument med sifferuppgifter rörande intäkterna från avgiften för de olika typerna av framställda biprodukter som importerats samman med nationella produkter. |
| --- | --- |

(44)

För de portugisiska myndigheterna är den här finansieringen i alla avseenden förenlig med en kompensation för användarna av en offentlig tjänst av allmänt intresse. De belopp som betalats av de avgiftsskyldiga operatörerna står i direkt proportion till de avfallsmängder som verkligen överlämnats till den offentliga tjänsten och till den faktiska kostnaden för avfallets bortskaffande. För att stödja dessa påståenden har de portugisiska myndigheterna tillhandahållit sifferuppgifter för åren 1999–2005 som visar kostnaderna för tjänsterna och för år 2003 ett dokument med sifferuppgifter rörande intäkterna från avgiften för de olika typerna av framställda biprodukter som importerats samman med nationella produkter.

| (45) | Beträffande frågan om huruvida de importerade produkterna verkligen omfattas av systemet på samma sätt som de nationella produkterna försäkrar de portugisiska myndigheterna att, i enlighet med principen om att förorenaren betalar, avspeglar avgifterna för slakteriföretagen, importen och handeln inom gemenskapen med icke urbenat kött de kostnader som är knutna till hanteringen av alla biprodukter som skapas i distributionskedjan fram till slutkonsumenten. |
| --- | --- |

(45)

Beträffande frågan om huruvida de importerade produkterna verkligen omfattas av systemet på samma sätt som de nationella produkterna försäkrar de portugisiska myndigheterna att, i enlighet med principen om att förorenaren betalar, avspeglar avgifterna för slakteriföretagen, importen och handeln inom gemenskapen med icke urbenat kött de kostnader som är knutna till hanteringen av alla biprodukter som skapas i distributionskedjan fram till slutkonsumenten.

| (46) | För de portugisiska myndigheterna medför importen av icke urbenat kött en förekomst av biprodukter och följaktligen omfattas importen av tjänsten för insamling, transport, bearbetning och destruktion, vilket motiverar tillämpningen av avgifterna i fråga. |
| --- | --- |

(46)

För de portugisiska myndigheterna medför importen av icke urbenat kött en förekomst av biprodukter och följaktligen omfattas importen av tjänsten för insamling, transport, bearbetning och destruktion, vilket motiverar tillämpningen av avgifterna i fråga.

| (47) | De portugisiska myndigheterna anser att de finansierade åtgärderna är av allmänt intresse eftersom det till följd av BSE-krisen beslutades att bortskaffande på sanitära grunder av avfall från slakterier skulle skötas av ett statligt offentligt organ då det var viktigt att skydda människors och djurs hälsa samt miljön. |
| --- | --- |

(47)

De portugisiska myndigheterna anser att de finansierade åtgärderna är av allmänt intresse eftersom det till följd av BSE-krisen beslutades att bortskaffande på sanitära grunder av avfall från slakterier skulle skötas av ett statligt offentligt organ då det var viktigt att skydda människors och djurs hälsa samt miljön.

| (48) | Den ordning som fastställdes genom lagdekret 2002 upphävdes genom lagdekret nr 244/2003 av den 7 oktober 2003 (15) (nedan kallat lagdekret 2003) som trädde i kraft den 22 oktober 2003. I det lagdekretet fastställs en allmän ordning och en övergångsordning för animaliska biprodukter som inte är lämpliga för livsmedel. |
| --- | --- |

(48)

Den ordning som fastställdes genom lagdekret 2002 upphävdes genom lagdekret nr 244/2003 av den 7 oktober 2003 (15) (nedan kallat lagdekret 2003) som trädde i kraft den 22 oktober 2003. I det lagdekretet fastställs en allmän ordning och en övergångsordning för animaliska biprodukter som inte är lämpliga för livsmedel.

| (49) | Enligt den allmänna ordningen ska slakteriföretag, styckningsanläggningar, kläckningsanläggningar och äggproduktindustrier på egen hand eller med hjälp av tredje part främja insamling, transport, lagring, hantering, bearbetning och destruktion av kategori 1-, 2- och 3-material som framställs i den angivna enheten, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002, genom att genomföra en plan som ska godkännas på förhand av det portugisiska generaldirektoratet för veterinära frågor (nedan kallat GD Veterinära frågor). |
| --- | --- |

(49)

Enligt den allmänna ordningen ska slakteriföretag, styckningsanläggningar, kläckningsanläggningar och äggproduktindustrier på egen hand eller med hjälp av tredje part främja insamling, transport, lagring, hantering, bearbetning och destruktion av kategori 1-, 2- och 3-material som framställs i den angivna enheten, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002, genom att genomföra en plan som ska godkännas på förhand av det portugisiska generaldirektoratet för veterinära frågor (nedan kallat GD Veterinära frågor).

| (50) | Slakteriföretag, styckningsanläggningar, kläckningsanläggningar och äggproduktindustrier ska upprätta en plan för destruktion eller användning av kategori 3-material som måste godkännas av GD Veterinära frågor inom 90 dagar från ikraftträdandet av lagdekret 2003 eller från den dag då verksamheten inleds. När det gäller kategori 3-material ska INGA säkerställa tjänsterna för insamling, transport, bearbetning, tillfällig lagring och destruktion av biprodukter enligt lagdekret 2002 fram till dess att planerna godkänns av GD Veterinära frågor. Innan planen för kategori 3-material godkänns är ägare till slakteriföretag, styckningsanläggningar, kläckningsanläggningar och äggproduktindustrier skyldiga att betala de avgifter som fastställs i bilaga 1 till lagdekret 2002, med undantag för de organ som omfattas av den alternativa ordning som föreskrivs i det dekretet och som ska betala de avgifter som föreskrivs i bilaga 2 till lagdekret 2002. |
| --- | --- |

(50)

Slakteriföretag, styckningsanläggningar, kläckningsanläggningar och äggproduktindustrier ska upprätta en plan för destruktion eller användning av kategori 3-material som måste godkännas av GD Veterinära frågor inom 90 dagar från ikraftträdandet av lagdekret 2003 eller från den dag då verksamheten inleds. När det gäller kategori 3-material ska INGA säkerställa tjänsterna för insamling, transport, bearbetning, tillfällig lagring och destruktion av biprodukter enligt lagdekret 2002 fram till dess att planerna godkänns av GD Veterinära frågor. Innan planen för kategori 3-material godkänns är ägare till slakteriföretag, styckningsanläggningar, kläckningsanläggningar och äggproduktindustrier skyldiga att betala de avgifter som fastställs i bilaga 1 till lagdekret 2002, med undantag för de organ som omfattas av den alternativa ordning som föreskrivs i det dekretet och som ska betala de avgifter som föreskrivs i bilaga 2 till lagdekret 2002.

| (51) | INGA fortsätter dessutom att i kraft av övergångsordningen säkerställa tjänsterna för kategori 1- och 2-material. |
| --- | --- |

(51)

INGA fortsätter dessutom att i kraft av övergångsordningen säkerställa tjänsterna för kategori 1- och 2-material.

| (52) | För kategori 1- och 2-material måste slakteriföretag och styckningsanläggningar lägga fram en plan för destruktion eller användning inom 30 dagar efter det att övergångsordningen upphört att gälla i november 2005. Innan planen godkänns är de skyldiga att betala 0,35 euro/kg för kategori 1- eller 2-material. Från och med det att planen för destruktion eller användning har godkänts är de däremot befriade från skyldigheten att betala denna avgift. |
| --- | --- |

(52)

För kategori 1- och 2-material måste slakteriföretag och styckningsanläggningar lägga fram en plan för destruktion eller användning inom 30 dagar efter det att övergångsordningen upphört att gälla i november 2005. Innan planen godkänns är de skyldiga att betala 0,35 euro/kg för kategori 1- eller 2-material. Från och med det att planen för destruktion eller användning har godkänts är de däremot befriade från skyldigheten att betala denna avgift.

| (53) | När slakteriföretag och styckningsanläggningar lämnar in en plan till GD Veterinära frågor, med uppgift om de åtgärder som är nödvändiga för att bortskaffa kategori 1- och 2-material, tar de på sig ansvaret för kostnaderna i samband med denna verksamhet samtidigt som de omfattas av myndighetskontroller. I kraft av artikel 3.4 i lagdekret 2003 upphör ordningen att gälla två år efter det lagdekretets ikraftträdande. |
| --- | --- |

(53)

När slakteriföretag och styckningsanläggningar lämnar in en plan till GD Veterinära frågor, med uppgift om de åtgärder som är nödvändiga för att bortskaffa kategori 1- och 2-material, tar de på sig ansvaret för kostnaderna i samband med denna verksamhet samtidigt som de omfattas av myndighetskontroller. I kraft av artikel 3.4 i lagdekret 2003 upphör ordningen att gälla två år efter det lagdekretets ikraftträdande.

| (54) | Övergångsordningen enligt lagdekret 2003 upphörde att gälla i november 2005. I sin skrivelse av den 1 april 2011 angav de portugisiska myndigheterna att efter det att övergångsordningen enligt lagdekret 2003 upphört att gälla har kostnaderna för destruktion av biprodukter från slakteriföretag och styckningsanläggningar betalats av operatörerna genom återanvändning av avfall som omvandlats till biobränslen och genom export av kött- och benmjöl. |
| --- | --- |

(54)

Övergångsordningen enligt lagdekret 2003 upphörde att gälla i november 2005. I sin skrivelse av den 1 april 2011 angav de portugisiska myndigheterna att efter det att övergångsordningen enligt lagdekret 2003 upphört att gälla har kostnaderna för destruktion av biprodukter från slakteriföretag och styckningsanläggningar betalats av operatörerna genom återanvändning av avfall som omvandlats till biobränslen och genom export av kött- och benmjöl.

| (55) | I sitt beslut om att inleda förfarandet betonade kommissionen följande tvivel rörande förekomsten av stöd, inklusive det stödets eventuella oförenlighet, till förmån för företag som tillhandahåller tjänster för insamling, transport, bearbetning och destruktion av materialet i fråga, slakteriföretag och styckningsanläggningar, importörer av icke urbenat nöt-, gris- och fjäderfäkött, samt operatörer som bedriver handel inom gemenskapen och uppfödare. |
| --- | --- |

(55)

I sitt beslut om att inleda förfarandet betonade kommissionen följande tvivel rörande förekomsten av stöd, inklusive det stödets eventuella oförenlighet, till förmån för företag som tillhandahåller tjänster för insamling, transport, bearbetning och destruktion av materialet i fråga, slakteriföretag och styckningsanläggningar, importörer av icke urbenat nöt-, gris- och fjäderfäkött, samt operatörer som bedriver handel inom gemenskapen och uppfödare.

| (56) | Kommissionen upprepade särskilt de frågor som ställdes i det första föreläggandet om att lämna upplysningar. När det gäller stöd till förmån för företag som tillhandahåller tjänster för insamling, transport, bearbetning och destruktion av materialet i fråga uttryckte kommissionen tvivel rörande frågan om dessa var tjänster i allmänhetens intresse, vilket är vad de portugisiska myndigheterna hävdade att de var, särskilt med hänsyn till Altmark-domen (16). Vad beträffar stöd till förmån för slakteriföretag och styckningsanläggningar, importörer av icke urbenat nöt-, gris- och fjäderfäkött samt operatörer i sektorn som bedriver handel inom gemenskapen, uttryckte kommissionen tvivel rörande frågan om den ersättning som sektorn betalat genom avgiften motsvarade den faktiska kostnaden för de tjänster som tillhandahållits i form av insamling, och begärde sifferuppgifter i det avseendet. Slutligen uttryckte kommissionen beträffande stödet till uppfödare tvivel rörande de fördelar som det upprättade systemet skulle kunna ge dem, eftersom de inte omfattades av avgiften i fråga. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen upprepade särskilt de frågor som ställdes i det första föreläggandet om att lämna upplysningar. När det gäller stöd till förmån för företag som tillhandahåller tjänster för insamling, transport, bearbetning och destruktion av materialet i fråga uttryckte kommissionen tvivel rörande frågan om dessa var tjänster i allmänhetens intresse, vilket är vad de portugisiska myndigheterna hävdade att de var, särskilt med hänsyn till Altmark-domen (16). Vad beträffar stöd till förmån för slakteriföretag och styckningsanläggningar, importörer av icke urbenat nöt-, gris- och fjäderfäkött samt operatörer i sektorn som bedriver handel inom gemenskapen, uttryckte kommissionen tvivel rörande frågan om den ersättning som sektorn betalat genom avgiften motsvarade den faktiska kostnaden för de tjänster som tillhandahållits i form av insamling, och begärde sifferuppgifter i det avseendet. Slutligen uttryckte kommissionen beträffande stödet till uppfödare tvivel rörande de fördelar som det upprättade systemet skulle kunna ge dem, eftersom de inte omfattades av avgiften i fråga.

| (57) | Kommissionen har därefter gjort en preliminär granskning av åtgärdernas förenlighet med de riktlinjer som var tillämpliga sedan 1998 och konstaterade i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet att den inte hade tillräckligt med information för att dra slutsatsen att åtgärderna i fråga var förenliga. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen har därefter gjort en preliminär granskning av åtgärdernas förenlighet med de riktlinjer som var tillämpliga sedan 1998 och konstaterade i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet att den inte hade tillräckligt med information för att dra slutsatsen att åtgärderna i fråga var förenliga.

III.   KOMMENTARER FRÅN PORTUGAL

| (58) | Portugal inleder sina kommentarer med att påminna om den portugisiska statens särskilda situation under 1998, på grund av BSE. De portugisiska myndigheterna nämner särskilt beslut 98/653/EG, genom vilket sändningar från Portugals territorium till andra medlemsstater eller tredjeländer av vissa produkter förbjuds, bland annat produkter som består av eller innehåller kött- och benmjöl. Mot denna bakgrund genomförde Portugal en plan för övervakning, kontroll och utrotning av BSE som godkänts av kommissionens ständiga veterinärkommitté. Den 18 april 2001 beslutade kommissionen att förlänga embargot mot Portugal. Det beslutet upphävdes inte förrän 2004 genom kommissionens förordning (EG) nr 1993/2004 (17). |
| --- | --- |

(58)

Portugal inleder sina kommentarer med att påminna om den portugisiska statens särskilda situation under 1998, på grund av BSE. De portugisiska myndigheterna nämner särskilt beslut 98/653/EG, genom vilket sändningar från Portugals territorium till andra medlemsstater eller tredjeländer av vissa produkter förbjuds, bland annat produkter som består av eller innehåller kött- och benmjöl. Mot denna bakgrund genomförde Portugal en plan för övervakning, kontroll och utrotning av BSE som godkänts av kommissionens ständiga veterinärkommitté. Den 18 april 2001 beslutade kommissionen att förlänga embargot mot Portugal. Det beslutet upphävdes inte förrän 2004 genom kommissionens förordning (EG) nr 1993/2004 (17).

| (59) | Portugal insisterar följaktligen på att alla åtgärder som vidtogs under perioden 1998–2004 syftade till att bemöta en nödsituation som utsatte folkhälsan för risker. De portugisiska myndigheternas avsikt var alltså att det skulle vara möjligt att omedelbart vidta åtgärder till dess att operatörerna själva kunde ta över ansvaret för dessa uppgifter, samtidigt som staten behöll kontrollen över verksamheten. Portugal anser att skyddet av folkhälsan har ett rättsligt värde som överstiger alla andra, vilket motiverar ett undantag från reglerna om statligt stöd. |
| --- | --- |

(59)

Portugal insisterar följaktligen på att alla åtgärder som vidtogs under perioden 1998–2004 syftade till att bemöta en nödsituation som utsatte folkhälsan för risker. De portugisiska myndigheternas avsikt var alltså att det skulle vara möjligt att omedelbart vidta åtgärder till dess att operatörerna själva kunde ta över ansvaret för dessa uppgifter, samtidigt som staten behöll kontrollen över verksamheten. Portugal anser att skyddet av folkhälsan har ett rättsligt värde som överstiger alla andra, vilket motiverar ett undantag från reglerna om statligt stöd.

| (60) | Enligt Portugal har antagandet av beslut 98/653/EG och senare förlängningar förhindrat att de åtgärder som vidtagits av den portugisiska staten för att lösa BSE-krisen ledde till snedvridningar av marknaden och därmed även förhindrat att de påverkade handeln mellan medlemsstaterna. Portugal anger att det inte har förekommit något handelsutbyte eftersom det fanns ett förbud mot export av ovannämnda produkter, vilket innebär att det inte kunde finnas någon snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(60)

Enligt Portugal har antagandet av beslut 98/653/EG och senare förlängningar förhindrat att de åtgärder som vidtagits av den portugisiska staten för att lösa BSE-krisen ledde till snedvridningar av marknaden och därmed även förhindrat att de påverkade handeln mellan medlemsstaterna. Portugal anger att det inte har förekommit något handelsutbyte eftersom det fanns ett förbud mot export av ovannämnda produkter, vilket innebär att det inte kunde finnas någon snedvridning av konkurrensen.

| (61) | För det första uppger Portugal att inget stöd har beviljats under 1998 och att detta bevisas av det datum då lagdekret nr 393-B/98 av den 4 december 1998 trädde i kraft. Det var inte förrän vid den tidpunkten som den portugisiska staten, som en exceptionell och tillfällig åtgärd, tog på sig ansvaret för insamling, bearbetning och destruktion av biprodukter. |
| --- | --- |

(61)

För det första uppger Portugal att inget stöd har beviljats under 1998 och att detta bevisas av det datum då lagdekret nr 393-B/98 av den 4 december 1998 trädde i kraft. Det var inte förrän vid den tidpunkten som den portugisiska staten, som en exceptionell och tillfällig åtgärd, tog på sig ansvaret för insamling, bearbetning och destruktion av biprodukter.

| (62) | Efter ikraftträdandet av lagdekret 1998 har den portugisiska staten stått för kostnaderna för insamling, bearbetning och destruktion av biprodukter fram till ikraftträdandet av lagdekret nr 197/2002. Portugal anger i detta sammanhang att det ska betraktas som en kortsiktig åtgärd att den portugisiska staten tog på sig ansvaret för dessa åtgärder. Ordningen har sedan dess ändrats och den avgift som infördes var ett sätt att föra över finansieringen av verksamheten för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän, inklusive specificerat riskmaterial, på sektorn. |
| --- | --- |

(62)

Efter ikraftträdandet av lagdekret 1998 har den portugisiska staten stått för kostnaderna för insamling, bearbetning och destruktion av biprodukter fram till ikraftträdandet av lagdekret nr 197/2002. Portugal anger i detta sammanhang att det ska betraktas som en kortsiktig åtgärd att den portugisiska staten tog på sig ansvaret för dessa åtgärder. Ordningen har sedan dess ändrats och den avgift som infördes var ett sätt att föra över finansieringen av verksamheten för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän, inklusive specificerat riskmaterial, på sektorn.

| (63) | Vad beträffar kostnaderna för åtgärderna i fråga anger Portugal att de parametrar som legat till grund för ersättningens beräkning fastställdes på förhand genom ett dekret som offentliggjordes i landets officiella tidning. De portugisiska myndigheterna hänvisar till tre dekret (18). I dessa dekret behandlas tjänsternas priser (insamling, transport, bearbetning och förpackning i s.k. big bags per kg produkt). Priserna har fastställts med beaktande av kostnaderna i samband med dessa åtgärder, som åligger de enheter som bearbetar biprodukter med animaliskt ursprung. Även löpande utgifter, som t.ex. kostnader för energi, bränsle, löner, försäkringar osv. har tagits i beaktande. Samma parametrar gäller för alla tjänsteleverantörer. Enligt de portugisiska myndigheterna uppgår vinsten till 30–39,5 procent, vilket enligt dem utgör en marginal som motsvarar eller till och med understiger genomsnittet för en affärsverksamhet. De portugisiska myndigheterna har bifogat tillämpningsåren för parametrarna som ledde till prisernas fastställande i förordningarna. |
| --- | --- |

(63)

Vad beträffar kostnaderna för åtgärderna i fråga anger Portugal att de parametrar som legat till grund för ersättningens beräkning fastställdes på förhand genom ett dekret som offentliggjordes i landets officiella tidning. De portugisiska myndigheterna hänvisar till tre dekret (18). I dessa dekret behandlas tjänsternas priser (insamling, transport, bearbetning och förpackning i s.k. big bags per kg produkt). Priserna har fastställts med beaktande av kostnaderna i samband med dessa åtgärder, som åligger de enheter som bearbetar biprodukter med animaliskt ursprung. Även löpande utgifter, som t.ex. kostnader för energi, bränsle, löner, försäkringar osv. har tagits i beaktande. Samma parametrar gäller för alla tjänsteleverantörer. Enligt de portugisiska myndigheterna uppgår vinsten till 30–39,5 procent, vilket enligt dem utgör en marginal som motsvarar eller till och med understiger genomsnittet för en affärsverksamhet. De portugisiska myndigheterna har bifogat tillämpningsåren för parametrarna som ledde till prisernas fastställande i förordningarna.

| (64) | Sammanfattningsvis anser den portugisiska staten att de stöd som beviljats kan förklaras förenliga genom tillämpning av ett undantag enligt principen om att förorenaren betalar. Skälet är att stödet motsvarade kostnaderna för de tjänster som tillhandahölls och enligt de riktlinjer som då var tillämpliga (Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd när det gäller TSE-test, döda djur och slaktavfall (19)) var det tillåtet att bevilja stöd med upp till 100 procent av de faktiska kostnaderna med hänsyn till stödets kortfristiga karaktär. |
| --- | --- |

(64)

Sammanfattningsvis anser den portugisiska staten att de stöd som beviljats kan förklaras förenliga genom tillämpning av ett undantag enligt principen om att förorenaren betalar. Skälet är att stödet motsvarade kostnaderna för de tjänster som tillhandahölls och enligt de riktlinjer som då var tillämpliga (Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd när det gäller TSE-test, döda djur och slaktavfall (19)) var det tillåtet att bevilja stöd med upp till 100 procent av de faktiska kostnaderna med hänsyn till stödets kortfristiga karaktär.

| (65) | Sedan oktober 2002 är lagdekret 2002 den rättsliga grunden för avgifternas betalning. De portugisiska myndigheterna anser att avgifterna har fastställts med hänsyn till ersättningsvärdet på de tjänster som skulle utföras av enheter för bearbetning av biprodukter. Eftersom krisen fortfarande var aktuell bedömde dock de portugisiska myndigheterna att en intervention med staten som mellanhand ändå var motiverad. |
| --- | --- |

(65)

Sedan oktober 2002 är lagdekret 2002 den rättsliga grunden för avgifternas betalning. De portugisiska myndigheterna anser att avgifterna har fastställts med hänsyn till ersättningsvärdet på de tjänster som skulle utföras av enheter för bearbetning av biprodukter. Eftersom krisen fortfarande var aktuell bedömde dock de portugisiska myndigheterna att en intervention med staten som mellanhand ändå var motiverad.

| (66) | I de simuleringar som då gjordes beaktades de totala avgifter som skulle bäras av företagen samt en rimlig vinst. De portugisiska myndigheterna har översänt den beräkning som gjorts på grundval av kostnaderna och avgifterna för 2003. Denna visar enligt de portugisiska myndigheterna att intäkterna motsvarar avgifterna i samband med verksamheten enligt den nya rättsordning som införts. Dessutom fastställs avgifterna för tjänsternas finansiering. |
| --- | --- |

(66)

I de simuleringar som då gjordes beaktades de totala avgifter som skulle bäras av företagen samt en rimlig vinst. De portugisiska myndigheterna har översänt den beräkning som gjorts på grundval av kostnaderna och avgifterna för 2003. Denna visar enligt de portugisiska myndigheterna att intäkterna motsvarar avgifterna i samband med verksamheten enligt den nya rättsordning som införts. Dessutom fastställs avgifterna för tjänsternas finansiering.

| (67) | De portugisiska myndigheterna har dessutom förklarat att tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter från fjäderfäkött inte finansierades med intäkterna från de avgifter som togs ut av slakteriföretag och importörer av hela eller halva slaktkroppar och andra icke urbenade delar av nötkreatur och svin. De preciserar att bestämmelserna i artikel 2.1 i lagdekret 2002 måste tolkas i förbindelse med de bestämmelser i bilaga 1 som nämns där. I dessa bestämmelser fastställs att finansieringen av tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött utfördes av följande tre kategorier av operatörer: slakteriföretag för nötkreatur, svin, får/getter, fjäderfän och övriga, importörer av hela eller halva slaktkroppar och andra icke urbenade delar av nötkreatur och svin samt operatörer som inom gemenskapen bedriver handel med samma produkter. I bilaga 1 finns en kolumn där de belopp anges som ska påföras företag för slakt av fjäderfän som inte främjar insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter som genererats i samband med fjäderfäslakt, med hänsyn till att huvuddelen av de importerade slaktkropparna av fjäderfän inte ger upphov till biprodukter. |
| --- | --- |

(67)

De portugisiska myndigheterna har dessutom förklarat att tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter från fjäderfäkött inte finansierades med intäkterna från de avgifter som togs ut av slakteriföretag och importörer av hela eller halva slaktkroppar och andra icke urbenade delar av nötkreatur och svin. De preciserar att bestämmelserna i artikel 2.1 i lagdekret 2002 måste tolkas i förbindelse med de bestämmelser i bilaga 1 som nämns där. I dessa bestämmelser fastställs att finansieringen av tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött utfördes av följande tre kategorier av operatörer: slakteriföretag för nötkreatur, svin, får/getter, fjäderfän och övriga, importörer av hela eller halva slaktkroppar och andra icke urbenade delar av nötkreatur och svin samt operatörer som inom gemenskapen bedriver handel med samma produkter. I bilaga 1 finns en kolumn där de belopp anges som ska påföras företag för slakt av fjäderfän som inte främjar insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter som genererats i samband med fjäderfäslakt, med hänsyn till att huvuddelen av de importerade slaktkropparna av fjäderfän inte ger upphov till biprodukter.

| (68) | De portugisiska myndigheterna uppger dessutom att skillnaden mellan de två avgifterna som fastställs i bilaga 2 till lagdekret 2002 är motiverad av kostnaderna i samband med de biprodukter som skapas i styckningsanläggningarna. |
| --- | --- |

(68)

De portugisiska myndigheterna uppger dessutom att skillnaden mellan de två avgifterna som fastställs i bilaga 2 till lagdekret 2002 är motiverad av kostnaderna i samband med de biprodukter som skapas i styckningsanläggningarna.

| (69) | De portugisiska myndigheterna uppger att enligt lagdekret 2002 och lagdekret 2003 föreskrivs inga avgifter för uppfödarna, även om kostnaderna för insamling, transport, bearbetning och destruktion i praktiken fick återverkningar på hela produktionskedjan för kött. De portugisiska myndigheterna har i detta avseende tillhandahållit två fakturor för tjänster av den 22 oktober 2002 respektive den 28 oktober 2003, som enligt dem visar att kostnaderna för insamling, transport, bearbetning och destruktion har fått återverkningar på uppfödarna genom slakterierna. |
| --- | --- |

(69)

De portugisiska myndigheterna uppger att enligt lagdekret 2002 och lagdekret 2003 föreskrivs inga avgifter för uppfödarna, även om kostnaderna för insamling, transport, bearbetning och destruktion i praktiken fick återverkningar på hela produktionskedjan för kött. De portugisiska myndigheterna har i detta avseende tillhandahållit två fakturor för tjänster av den 22 oktober 2002 respektive den 28 oktober 2003, som enligt dem visar att kostnaderna för insamling, transport, bearbetning och destruktion har fått återverkningar på uppfödarna genom slakterierna.

| (70) | Slutligen försäkrar de portugisiska myndigheterna att inga medel har omdirigerats av de företag som tillhandahöll tjänsterna till förmån för eventuell konkurrerande verksamhet, eftersom den enda verksamhet som dessa företag faktiskt bedrev var insamling, transport, bearbetning och destruktion av animaliska biprodukter. |
| --- | --- |

(70)

Slutligen försäkrar de portugisiska myndigheterna att inga medel har omdirigerats av de företag som tillhandahöll tjänsterna till förmån för eventuell konkurrerande verksamhet, eftersom den enda verksamhet som dessa företag faktiskt bedrev var insamling, transport, bearbetning och destruktion av animaliska biprodukter.

| (71) | Portugal har dessutom tagit upp det faktum att den övergångsordning som upprättades genom lagdekret 2003 upphörde att gälla i november 2005 och att de företag som skapar biprodukter sedan dess har tagit på sig det ansvar som staten tillfälligt hade tagit på sig i deras ställe. Samtliga kostnader har sedan november 2005 burits av operatörerna genom återanvändning av avfall som omvandlats till biobränslen samt genom export av kött- och benmjöl. |
| --- | --- |

(71)

Portugal har dessutom tagit upp det faktum att den övergångsordning som upprättades genom lagdekret 2003 upphörde att gälla i november 2005 och att de företag som skapar biprodukter sedan dess har tagit på sig det ansvar som staten tillfälligt hade tagit på sig i deras ställe. Samtliga kostnader har sedan november 2005 burits av operatörerna genom återanvändning av avfall som omvandlats till biobränslen samt genom export av kött- och benmjöl.

| (72) | De portugisiska myndigheternas slutsats är att de anser att de har uppfyllt villkoren i de tillämpliga riktlinjerna, eftersom de operatörer som producerar biprodukter gradvis börjat betala för åtgärderna i samband med produkternas destruktion genom avgiften. |
| --- | --- |

(72)

De portugisiska myndigheternas slutsats är att de anser att de har uppfyllt villkoren i de tillämpliga riktlinjerna, eftersom de operatörer som producerar biprodukter gradvis börjat betala för åtgärderna i samband med produkternas destruktion genom avgiften.

IV.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (73) | ETSA lade fram sina synpunkter genom en skrivelse av den 15 juni 2009. Koncernen ETSA består av bolagen ITS (Indústria Transformadora de Subprodutos Animais, SA) och SEBOL (Comércio e Indústria de Sebo, SA). De tillhandahåller tjänster för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter med animaliskt ursprung i kategorierna 1, 2 och 3 till Portugal och hör till de företag som den portugisiska staten har anlitat för att tillhandahålla tjänsterna i fråga under den berörda perioden. ETSA betraktas följaktligen som mottagare av statens utbetalningar och som berört av förfarande nr C 3/09. |
| --- | --- |

(73)

ETSA lade fram sina synpunkter genom en skrivelse av den 15 juni 2009. Koncernen ETSA består av bolagen ITS (Indústria Transformadora de Subprodutos Animais, SA) och SEBOL (Comércio e Indústria de Sebo, SA). De tillhandahåller tjänster för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter med animaliskt ursprung i kategorierna 1, 2 och 3 till Portugal och hör till de företag som den portugisiska staten har anlitat för att tillhandahålla tjänsterna i fråga under den berörda perioden. ETSA betraktas följaktligen som mottagare av statens utbetalningar och som berört av förfarande nr C 3/09.

| (74) | ETSA påminner till att börja med om bakgrunden till BSE-krisen, som tvingade den portugisiska staten att vidta förebyggande åtgärder (bland annat tjänsten för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter med animaliskt ursprung i kategorierna 1, 2 och 3) för att bekämpa sjukdomen och minska smittorisken i syfte att skydda folkhälsan och miljön. Dessa åtgärder är till stor del en följd av gemenskapens lagstiftning. |
| --- | --- |

(74)

ETSA påminner till att börja med om bakgrunden till BSE-krisen, som tvingade den portugisiska staten att vidta förebyggande åtgärder (bland annat tjänsten för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter med animaliskt ursprung i kategorierna 1, 2 och 3) för att bekämpa sjukdomen och minska smittorisken i syfte att skydda folkhälsan och miljön. Dessa åtgärder är till stor del en följd av gemenskapens lagstiftning.

| (75) | Under perioden 1998–2005 gav INGA genom direkt tilldelning företagen ITS och SEBOL uppdraget att tillhandahålla tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av avfall till företagen ITS och SEBOL. ETSA framhåller att alla företag som uppfyllde villkoren för att tillhandahålla de tjänster som krävdes anlitades på samma villkor. Fram till den 10 oktober 2002 hade INGA ansvaret för att vända sig till företag som godkänts för den typen av tjänster och organet stod även för därmed sammanhängande kostnader enligt artikel 6 i lagdekret 1998. Parametrarna för beräkning av ersättningen fastställdes genom den gemensamma förordningen nr 96/99 och priset fastställdes i förhållande till råvarans vikt. Priset kunde revideras i händelse av ändrade villkor för tjänstens tillhandahållande. När det gäller det pris som betalades till SEBOL och ITS beaktades de uppskattade kostnaderna för tjänstens tillhandahållande, bland annat vikten och volymen på det avfall som skulle samlas in och behandlas. Dessutom beaktades genomförandet och hanteringen av systemet för insamling av slaktkroppar i företaget, som bland annat omfattade krav på snabb insamling efter underrättelse om att djuret hade dött. |
| --- | --- |

(75)

Under perioden 1998–2005 gav INGA genom direkt tilldelning företagen ITS och SEBOL uppdraget att tillhandahålla tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av avfall till företagen ITS och SEBOL. ETSA framhåller att alla företag som uppfyllde villkoren för att tillhandahålla de tjänster som krävdes anlitades på samma villkor. Fram till den 10 oktober 2002 hade INGA ansvaret för att vända sig till företag som godkänts för den typen av tjänster och organet stod även för därmed sammanhängande kostnader enligt artikel 6 i lagdekret 1998. Parametrarna för beräkning av ersättningen fastställdes genom den gemensamma förordningen nr 96/99 och priset fastställdes i förhållande till råvarans vikt. Priset kunde revideras i händelse av ändrade villkor för tjänstens tillhandahållande. När det gäller det pris som betalades till SEBOL och ITS beaktades de uppskattade kostnaderna för tjänstens tillhandahållande, bland annat vikten och volymen på det avfall som skulle samlas in och behandlas. Dessutom beaktades genomförandet och hanteringen av systemet för insamling av slaktkroppar i företaget, som bland annat omfattade krav på snabb insamling efter underrättelse om att djuret hade dött.

| (76) | ETSA betonar att även om tjänsten inte tilldelades genom ett anbudsförfarande täckte ersättningsbeloppet respektive kostnader, med hänsyn till deras sammanlagda intäkter och en viss möjlighet att göra en rimlig och legitim vinst. ETSA anger att de alltid har ansett att ersättningsnivån verkade överensstämma med principen om kostnadseffektivitet eftersom det pris som betalades av INGA motsvarade det europeiska prisgenomsnittet för likvärdiga tjänster. De priser som betalades fram till 2005 var enligt ETSA i själva verket lägre än de som senare tillämpades i avtal om tillhandahållande av identiska tjänster som ingicks genom förfaranden för offentlig upphandling i avsikt att göra det lättare att fastställa ersättningen enligt marknadsmässiga kriterier. |
| --- | --- |

(76)

ETSA betonar att även om tjänsten inte tilldelades genom ett anbudsförfarande täckte ersättningsbeloppet respektive kostnader, med hänsyn till deras sammanlagda intäkter och en viss möjlighet att göra en rimlig och legitim vinst. ETSA anger att de alltid har ansett att ersättningsnivån verkade överensstämma med principen om kostnadseffektivitet eftersom det pris som betalades av INGA motsvarade det europeiska prisgenomsnittet för likvärdiga tjänster. De priser som betalades fram till 2005 var enligt ETSA i själva verket lägre än de som senare tillämpades i avtal om tillhandahållande av identiska tjänster som ingicks genom förfaranden för offentlig upphandling i avsikt att göra det lättare att fastställa ersättningen enligt marknadsmässiga kriterier.

| (77) | Från och med år 2005 beviljades avtalen om tjänster inom ramen för internationella offentliga upphandlingar. Tre anbudsinfordringar har utfärdats: nötkreatur/hästdjur på nationell nivå, får/getter (syd) och får/getter (nord). ITS har lagt in ett anbud via ett anbudsgivande konsortium som tilldelats avtalet. Tre avtal om tillhandahållande av tjänsterna har ingåtts för de tre ovannämnda partierna. Bland villkoren nämner ETSA särskilt insamling, transport, bearbetning och destruktion av avfall, det register och de arkiv över verksamheten som ständigt ska föras och hållas uppdaterade. Kontroller av att villkoren iakttas utförs av IFAP (Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas). |
| --- | --- |

(77)

Från och med år 2005 beviljades avtalen om tjänster inom ramen för internationella offentliga upphandlingar. Tre anbudsinfordringar har utfärdats: nötkreatur/hästdjur på nationell nivå, får/getter (syd) och får/getter (nord). ITS har lagt in ett anbud via ett anbudsgivande konsortium som tilldelats avtalet. Tre avtal om tillhandahållande av tjänsterna har ingåtts för de tre ovannämnda partierna. Bland villkoren nämner ETSA särskilt insamling, transport, bearbetning och destruktion av avfall, det register och de arkiv över verksamheten som ständigt ska föras och hållas uppdaterade. Kontroller av att villkoren iakttas utförs av IFAP (Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas).

| (78) | ETSA betonar att priserna fastställdes på förhand på ett objektivt och öppet sätt i de avtal som ingicks samt i enlighet med vikten och de berörda djurarterna. Dessa priser fastställdes enligt ETSA enligt marknadsmässiga villkor och garanterade en lämplig täckning för de kostnader som uppkom i samband med skyldigheterna att tillhandahålla offentliga tjänster, vilka föreskrivs i avtalen om tillhandahållande av tjänster och i relevant lagstiftning. |
| --- | --- |

(78)

ETSA betonar att priserna fastställdes på förhand på ett objektivt och öppet sätt i de avtal som ingicks samt i enlighet med vikten och de berörda djurarterna. Dessa priser fastställdes enligt ETSA enligt marknadsmässiga villkor och garanterade en lämplig täckning för de kostnader som uppkom i samband med skyldigheterna att tillhandahålla offentliga tjänster, vilka föreskrivs i avtalen om tillhandahållande av tjänster och i relevant lagstiftning.

| (79) | ETSA drar på grundval av detta den slutsatsen att koncernen inte har mottagit något olagligt stöd, utan att alla medel endast utgjorde en legitim ersättning för en offentlig tjänst. |
| --- | --- |

(79)

ETSA drar på grundval av detta den slutsatsen att koncernen inte har mottagit något olagligt stöd, utan att alla medel endast utgjorde en legitim ersättning för en offentlig tjänst.

V.   BEDÖMNING AV STÖDET

1.   FÖREKOMSTEN AV STÖD ENLIGT ARTIKEL 107.1 I EUF-FÖRDRAGET

| (80) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är, om inte annat föreskrivs i fördragen, stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(80)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är, om inte annat föreskrivs i fördragen, stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (81) | Enligt artikel 21 i rådets förordning (EEG) nr 2759/75 av den 29 oktober 1975 om den gemensamma organisationen av marknaden för griskött (20), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (21), ska artiklarna 107–109 i EUF-fördraget vara tillämpliga för de produkterna. Inom sektorn för nötkött är de artiklarna i EUF-fördraget tillämpliga genom artikel 40 i rådets förordning (EG) nr 1254/99 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för de produkterna (22), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1152/2007 (23). Före antagandet av den sistnämnda förordningen var artiklarna tillämpliga inom nötköttssektorn genom artikel 24 i rådets förordning (EEG) nr 805/68 (24). Inom sektorn för får- och getkött är de tillämpliga genom artikel 22 i rådets förordning (EG) nr 2467/98 av den 3 november 1998 om den gemensamma organisationen av marknaden för de produkterna (25), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005. Inom sektorn för fjäderfäkött är de tillämpliga genom artikel 19 i rådets förordning (EG) nr 2777/75 av den 29 oktober 1975 om den gemensamma organisationen av marknaden för fjäderfäkött (26), senast ändrad genom förordning (EG) nr 679/2006 (27). Genom rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (28), upphävdes dessa olika förordningar, samtidigt som det i artikel 180 föreskrivs att bestämmelserna om statligt stöd ska tillämpas på ovannämnda produkter. |
| --- | --- |

(81)

Enligt artikel 21 i rådets förordning (EEG) nr 2759/75 av den 29 oktober 1975 om den gemensamma organisationen av marknaden för griskött (20), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (21), ska artiklarna 107–109 i EUF-fördraget vara tillämpliga för de produkterna. Inom sektorn för nötkött är de artiklarna i EUF-fördraget tillämpliga genom artikel 40 i rådets förordning (EG) nr 1254/99 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för de produkterna (22), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1152/2007 (23). Före antagandet av den sistnämnda förordningen var artiklarna tillämpliga inom nötköttssektorn genom artikel 24 i rådets förordning (EEG) nr 805/68 (24). Inom sektorn för får- och getkött är de tillämpliga genom artikel 22 i rådets förordning (EG) nr 2467/98 av den 3 november 1998 om den gemensamma organisationen av marknaden för de produkterna (25), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005. Inom sektorn för fjäderfäkött är de tillämpliga genom artikel 19 i rådets förordning (EG) nr 2777/75 av den 29 oktober 1975 om den gemensamma organisationen av marknaden för fjäderfäkött (26), senast ändrad genom förordning (EG) nr 679/2006 (27). Genom rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (28), upphävdes dessa olika förordningar, samtidigt som det i artikel 180 föreskrivs att bestämmelserna om statligt stöd ska tillämpas på ovannämnda produkter.

| (82) | När det gäller stödets art måste detta fastställas med avseende på alla mottagare av tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av slaktavfall samt stödets finansiering. Kommissionen har identifierat följande kategorier av potentiella stödmottagare inom ramen för det system som införts i Portugal:






  — | Företag som tillhandahåller tjänster för insamling, transport och destruktion av materialet i fråga. |
| --- | --- | --- |

(82)

När det gäller stödets art måste detta fastställas med avseende på alla mottagare av tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av slaktavfall samt stödets finansiering. Kommissionen har identifierat följande kategorier av potentiella stödmottagare inom ramen för det system som införts i Portugal:

—

Företag som tillhandahåller tjänster för insamling, transport och destruktion av materialet i fråga.

| — | Slakteriföretag och styckningsanläggningar, importörer av icke urbenat nöt-, gris- och fjäderfäkött samt operatörer som bedriver handel inom gemenskapen, det vill säga de som handlar med eller tar emot icke urbenat nöt- och griskött. |
| --- | --- |

—

Slakteriföretag och styckningsanläggningar, importörer av icke urbenat nöt-, gris- och fjäderfäkött samt operatörer som bedriver handel inom gemenskapen, det vill säga de som handlar med eller tar emot icke urbenat nöt- och griskött.

| — | Uppfödare. |
| --- | --- |

—

Uppfödare.

| (83) | När det gäller den tidsmässiga bedömningen av det potentiella stödet identifierade kommissionen i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet fyra perioder med hänsyn till de olika gemenskapsbestämmelser som gäller för granskningen av de eventuella stödåtgärderna. Kommissionen beaktade perioden från år 1998 till den 31 december 1999, dvs. perioden innan riktlinjerna för statligt stöd inom jordbrukssektorn trädde i kraft, perioden 1 januari 2000–31 december 2002, dvs. perioden innan riktlinjerna för statligt stöd för bortskaffande av slaktavfall och självdöda djur samt till kostnader för tester av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) trädde i kraft, perioden 1 januari 2003–31 december 2006, dvs. perioden innan de nya riktlinjerna för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 (29) trädde i kraft, och perioden från och med den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

(83)

När det gäller den tidsmässiga bedömningen av det potentiella stödet identifierade kommissionen i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet fyra perioder med hänsyn till de olika gemenskapsbestämmelser som gäller för granskningen av de eventuella stödåtgärderna. Kommissionen beaktade perioden från år 1998 till den 31 december 1999, dvs. perioden innan riktlinjerna för statligt stöd inom jordbrukssektorn trädde i kraft, perioden 1 januari 2000–31 december 2002, dvs. perioden innan riktlinjerna för statligt stöd för bortskaffande av slaktavfall och självdöda djur samt till kostnader för tester av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) trädde i kraft, perioden 1 januari 2003–31 december 2006, dvs. perioden innan de nya riktlinjerna för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 (29) trädde i kraft, och perioden från och med den 1 januari 2007.

| (84) | Med hänsyn till de nya uppgifter som lämnats av de portugisiska myndigheterna, särskilt om tillämpningen av ovan beskrivna lagdekret 2003 och om de olika sätten att finansiera det potentiella stödet, kommer kommissionen att ändra de olika periodernas indelning litet grand och i sin bedömning för varje grupp av potentiella stödmottagare utgå från följande perioder:






  — | Perioden 9 december 1998–9 oktober 2002, under vilken lagdekret 1998 var tillämpligt. |
| --- | --- | --- |

(84)

Med hänsyn till de nya uppgifter som lämnats av de portugisiska myndigheterna, särskilt om tillämpningen av ovan beskrivna lagdekret 2003 och om de olika sätten att finansiera det potentiella stödet, kommer kommissionen att ändra de olika periodernas indelning litet grand och i sin bedömning för varje grupp av potentiella stödmottagare utgå från följande perioder:

—

Perioden 9 december 1998–9 oktober 2002, under vilken lagdekret 1998 var tillämpligt.

| — | Perioden 10 oktober 2002–21 oktober 2003, dvs. tillämpningstiden för lagdekret 2002, med undantag för bilaga 2 vars tillämpning förlängdes inom ramen för den övergångsordning som infördes genom lagdekret 2003. |
| --- | --- |

—

Perioden 10 oktober 2002–21 oktober 2003, dvs. tillämpningstiden för lagdekret 2002, med undantag för bilaga 2 vars tillämpning förlängdes inom ramen för den övergångsordning som infördes genom lagdekret 2003.

| — | Perioden 22 oktober 2003–november 2005, dvs. tillämpningstiden för den övergångsordning som infördes genom lagdekret 2003. |
| --- | --- |

—

Perioden 22 oktober 2003–november 2005, dvs. tillämpningstiden för den övergångsordning som infördes genom lagdekret 2003.

1.1   FÖREKOMSTEN AV EN SELEKTIV FÖRDEL

| (85) | Enligt domstolens fasta rättspraxis anses åtgärder som, oavsett deras form, direkt eller indirekt gynnar företag, utgöra stöd, liksom åtgärder som kan anses ge det stödmottagande företaget ekonomiska fördelar som det inte skulle ha erhållit enligt normala marknadsmässiga villkor (30). Dessutom anses ingripanden som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar företagens budget och som därigenom, utan att det är fråga om subventioner i strikt bemärkelse, har samma karaktär och får samma effekter som dessa, utgöra stöd (31). |
| --- | --- |

(85)

Enligt domstolens fasta rättspraxis anses åtgärder som, oavsett deras form, direkt eller indirekt gynnar företag, utgöra stöd, liksom åtgärder som kan anses ge det stödmottagande företaget ekonomiska fördelar som det inte skulle ha erhållit enligt normala marknadsmässiga villkor (30). Dessutom anses ingripanden som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar företagens budget och som därigenom, utan att det är fråga om subventioner i strikt bemärkelse, har samma karaktär och får samma effekter som dessa, utgöra stöd (31).

1.1.1   
  Selektiv fördel för företag som tillhandahåller tjänster

| (86) | Kommissionen konstaterar att verksamheten för insamling, transport, bearbetning och destruktion av materialet i fråga är en ekonomisk verksamhet eftersom den utgör ett tillhandahållande av tjänster mot ersättning och kan utföras av flera ekonomiska operatörer på den inre marknaden. Dessa konstateranden stöds bland annat av de synpunkter som lämnats av ETSA och som återges i skäl 73 och följande i detta beslut. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen konstaterar att verksamheten för insamling, transport, bearbetning och destruktion av materialet i fråga är en ekonomisk verksamhet eftersom den utgör ett tillhandahållande av tjänster mot ersättning och kan utföras av flera ekonomiska operatörer på den inre marknaden. Dessa konstateranden stöds bland annat av de synpunkter som lämnats av ETSA och som återges i skäl 73 och följande i detta beslut.

| (87) | Vad beträffar denna ekonomiska verksamhet hävdar de portugisiska myndigheterna att de företag som tillhandahåller tjänsterna i fråga har utfört ett uppdrag att tillhanda offentliga tjänster av allmänt intresse som var befogat av folkhälso- och miljöskyddsskäl. Portugal betonar i detta sammanhang den särskilda situation som landet befann sig i med hänsyn till BSE-krisen. Portugal insisterar följaktligen på att alla åtgärder som vidtogs syftade till att bemöta en nödsituation som utsatte folkhälsan för risker. De portugisiska myndigheternas avsikt var alltså att det skulle vara möjligt att omedelbart vidta åtgärder till dess att operatörerna själva kunde ta över ansvaret för dessa uppgifter, samtidigt som staten behöll kontrollen över verksamheten (se skäl 21 och 59 i detta beslut). |
| --- | --- |

(87)

Vad beträffar denna ekonomiska verksamhet hävdar de portugisiska myndigheterna att de företag som tillhandahåller tjänsterna i fråga har utfört ett uppdrag att tillhanda offentliga tjänster av allmänt intresse som var befogat av folkhälso- och miljöskyddsskäl. Portugal betonar i detta sammanhang den särskilda situation som landet befann sig i med hänsyn till BSE-krisen. Portugal insisterar följaktligen på att alla åtgärder som vidtogs syftade till att bemöta en nödsituation som utsatte folkhälsan för risker. De portugisiska myndigheternas avsikt var alltså att det skulle vara möjligt att omedelbart vidta åtgärder till dess att operatörerna själva kunde ta över ansvaret för dessa uppgifter, samtidigt som staten behöll kontrollen över verksamheten (se skäl 21 och 59 i detta beslut).

| (88) | ETSA anger i sina synpunkter att koncernen inte har mottagit något olagligt stöd, utan att alla medel endast utgjorde en legitim ersättning för en offentlig tjänst (se skäl 79 i detta beslut). |
| --- | --- |

(88)

ETSA anger i sina synpunkter att koncernen inte har mottagit något olagligt stöd, utan att alla medel endast utgjorde en legitim ersättning för en offentlig tjänst (se skäl 79 i detta beslut).

| (89) | Av domstolens dom i Altmark-målet (32) följer att en statlig åtgärd inte omfattas av artikel 107 i EUF-fördraget i den mån som åtgärden ska anses utgöra ersättning som motsvarar ett vederlag för tjänster som det stödmottagande företaget har tillhandahållit för att fullgöra skyldigheter avseende allmännyttiga tjänster. Domstolen föreskriver dock att följande villkor måste vara uppfyllda:






  — | För det första ska det mottagande företaget faktiskt ha ålagts skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och dessa skyldigheter ska vara klart definierade. |
| --- | --- | --- |

(89)

Av domstolens dom i Altmark-målet (32) följer att en statlig åtgärd inte omfattas av artikel 107 i EUF-fördraget i den mån som åtgärden ska anses utgöra ersättning som motsvarar ett vederlag för tjänster som det stödmottagande företaget har tillhandahållit för att fullgöra skyldigheter avseende allmännyttiga tjänster. Domstolen föreskriver dock att följande villkor måste vara uppfyllda:

—

För det första ska det mottagande företaget faktiskt ha ålagts skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och dessa skyldigheter ska vara klart definierade.

| — | För det andra ska de kriterier på grundval av vilka ersättningen beräknas vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt. |
| --- | --- |

—

För det andra ska de kriterier på grundval av vilka ersättningen beräknas vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt.

| — | För det tredje får ersättningen inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av dessa skyldigheter. |
| --- | --- |

—

För det tredje får ersättningen inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av dessa skyldigheter.

| — | För det fjärde ska, när det företag som ges ansvaret att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna i ett konkret fall inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande, den nödvändiga ersättningen ha fastställts på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med lämpliga medel för att fullgöra sina skyldigheter, skulle ha åsamkats vid fullgörandet av skyldigheten, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av skyldigheten. |
| --- | --- |

—

För det fjärde ska, när det företag som ges ansvaret att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna i ett konkret fall inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande, den nödvändiga ersättningen ha fastställts på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med lämpliga medel för att fullgöra sina skyldigheter, skulle ha åsamkats vid fullgörandet av skyldigheten, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av skyldigheten.

| (90) | Tillämpningen av rättspraxis i målet Altmark i detta fall leder kommissionen till att göra följande bedömningar: |
| --- | --- |

(90)

Tillämpningen av rättspraxis i målet Altmark i detta fall leder kommissionen till att göra följande bedömningar:

a)   Tjänster som faktiskt är av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 106.2 i EUF-fördraget

| (91) | Först och främst måste kommissionen bedöma om det i detta fall handlar om tjänster som faktiskt är av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 106.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(91)

Först och främst måste kommissionen bedöma om det i detta fall handlar om tjänster som faktiskt är av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 106.2 i EUF-fördraget.

| (92) | Det följer av domstolens rättspraxis att medlemsstaterna har ett stort utrymme för egna bedömningar när det gäller vilken typ av tjänster som ska klassificeras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, dock med undantag för sektorer där det finns gemenskapsregler som reglerar detta. Det är alltså kommissionens uppgift att se till att detta utrymme för bedömningar tillämpas utan att det begås några uppenbara fel vid klassificeringen av tjänster som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(92)

Det följer av domstolens rättspraxis att medlemsstaterna har ett stort utrymme för egna bedömningar när det gäller vilken typ av tjänster som ska klassificeras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, dock med undantag för sektorer där det finns gemenskapsregler som reglerar detta. Det är alltså kommissionens uppgift att se till att detta utrymme för bedömningar tillämpas utan att det begås några uppenbara fel vid klassificeringen av tjänster som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| (93) | Flera olika typer av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) har sedan 1990-talet konstaterats uppträda separat hos människor och djur. Sedan 1996 har bevisen för likheten mellan det agens som orsakar BSE (bovin spongiform encefalopati) och den nya varianten av Creutzfeldt-Jakobs sjukdom blivit allt fler. Gemenskapen har sedan 1990 beslutat om en rad åtgärder för att skydda människors och djurs hälsa mot BSE-risken. Dessa åtgärder grundar sig på skyddsbestämmelserna i direktiven om kontrollåtgärder på veterinär- och miljöområdet. Enligt rådets beslut 2000/766/EG var medlemsstaterna skyldiga att se till att animaliskt avfall enligt definitionen i direktiv 90/667/EEG (33) samlades upp, transporterades, bearbetades, förvarades eller bortskaffades i enlighet med det direktivet samt med kommissionens beslut 97/735/EG (34) och rådets beslut 1999/534/EG (35). I överensstämmelse därmed fastställs i förordning (EG) nr 1774/2002 hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel och skyldigheter för medlemsstaterna, enligt vilka de ska se till att det finns ändamålsenliga arrangemang och tillräcklig infrastruktur för att samla in, transportera och bortskaffa animaliska biprodukter. |
| --- | --- |

(93)

Flera olika typer av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) har sedan 1990-talet konstaterats uppträda separat hos människor och djur. Sedan 1996 har bevisen för likheten mellan det agens som orsakar BSE (bovin spongiform encefalopati) och den nya varianten av Creutzfeldt-Jakobs sjukdom blivit allt fler. Gemenskapen har sedan 1990 beslutat om en rad åtgärder för att skydda människors och djurs hälsa mot BSE-risken. Dessa åtgärder grundar sig på skyddsbestämmelserna i direktiven om kontrollåtgärder på veterinär- och miljöområdet. Enligt rådets beslut 2000/766/EG var medlemsstaterna skyldiga att se till att animaliskt avfall enligt definitionen i direktiv 90/667/EEG (33) samlades upp, transporterades, bearbetades, förvarades eller bortskaffades i enlighet med det direktivet samt med kommissionens beslut 97/735/EG (34) och rådets beslut 1999/534/EG (35). I överensstämmelse därmed fastställs i förordning (EG) nr 1774/2002 hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel och skyldigheter för medlemsstaterna, enligt vilka de ska se till att det finns ändamålsenliga arrangemang och tillräcklig infrastruktur för att samla in, transportera och bortskaffa animaliska biprodukter.

| (94) | Eftersom domstolen har erkänt att hanteringen av visst avfall kan utgöra en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse (36) och med hänsyn till den särskilda situation som ovannämnda BSE-kris utgör, har kommissionen inga invändningar när det gäller den karaktär av tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som de portugisiska myndigheterna uppger att de avsett att ge denna verksamhet för insamling och efterföljande destruktion av slaktkroppar och annat animaliskt avfall som inte är lämpligt för livsmedel under åren 1999–2005, då den portugisiska staten tog på sig hela (1999–2003) eller en del (2003–2005) av ansvaret för verksamheten. Det rör sig om ett beslut som motiveras av folkhälso- och miljöskyddsskäl och omfattas därför av begreppet allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 106.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(94)

Eftersom domstolen har erkänt att hanteringen av visst avfall kan utgöra en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse (36) och med hänsyn till den särskilda situation som ovannämnda BSE-kris utgör, har kommissionen inga invändningar när det gäller den karaktär av tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som de portugisiska myndigheterna uppger att de avsett att ge denna verksamhet för insamling och efterföljande destruktion av slaktkroppar och annat animaliskt avfall som inte är lämpligt för livsmedel under åren 1999–2005, då den portugisiska staten tog på sig hela (1999–2003) eller en del (2003–2005) av ansvaret för verksamheten. Det rör sig om ett beslut som motiveras av folkhälso- och miljöskyddsskäl och omfattas därför av begreppet allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 106.2 i EUF-fördraget.

b)   Fullgörande av skyldigheten att tillhandahålla offentliga tjänster

| (95) | Enligt Altmark-domen krävs ett uppdrag i form av ett eller flera officiella beslut som har ett bindande rättsligt värde enligt den nationella lagstiftningen. När det gäller det första villkoret i Altmark-domen konstaterar kommissionen att insamlingen, transporten, bearbetningen och destruktionen av animaliska biprodukter som inte är lämpliga för livsmedel är en skyldighet som Portugal ålagts enligt lagdekret 1998 och lagdekret 2003. Enligt artikel 6 i lagdekret 1998 ska INGA, som har ansvaret för insamling, bearbetning och destruktion av animaliska biprodukter som inte är lämpliga för livsmedel, välja vilka företag som ska ges uppdraget att tillhandahålla tjänsten. I gemensamt dekret nr 95/99 fastställs först de parametrar enligt vilka ersättningen för den offentliga tjänsten ska beräknas och övriga skyldigheter i samband med tjänstens tillhandahållande, såsom en skyldighet för företaget att samla in alla biprodukter i hela landet i enlighet med de sanitära och tekniska krav som föreskrivs i lagstiftningen. |
| --- | --- |

(95)

Enligt Altmark-domen krävs ett uppdrag i form av ett eller flera officiella beslut som har ett bindande rättsligt värde enligt den nationella lagstiftningen. När det gäller det första villkoret i Altmark-domen konstaterar kommissionen att insamlingen, transporten, bearbetningen och destruktionen av animaliska biprodukter som inte är lämpliga för livsmedel är en skyldighet som Portugal ålagts enligt lagdekret 1998 och lagdekret 2003. Enligt artikel 6 i lagdekret 1998 ska INGA, som har ansvaret för insamling, bearbetning och destruktion av animaliska biprodukter som inte är lämpliga för livsmedel, välja vilka företag som ska ges uppdraget att tillhandahålla tjänsten. I gemensamt dekret nr 95/99 fastställs först de parametrar enligt vilka ersättningen för den offentliga tjänsten ska beräknas och övriga skyldigheter i samband med tjänstens tillhandahållande, såsom en skyldighet för företaget att samla in alla biprodukter i hela landet i enlighet med de sanitära och tekniska krav som föreskrivs i lagstiftningen.

| (96) | De portugisiska myndigheterna hävdar att skyldigheterna för de företag som tillhandahöll tjänsterna är tydligt definierade i tjänsteavtalen. De har som ett exempel tillhandahållit kommissionen ett avtal om tillhandahållande av tjänster från år 2003, som ingicks i enlighet med lagdekret 1998. |
| --- | --- |

(96)

De portugisiska myndigheterna hävdar att skyldigheterna för de företag som tillhandahöll tjänsterna är tydligt definierade i tjänsteavtalen. De har som ett exempel tillhandahållit kommissionen ett avtal om tillhandahållande av tjänster från år 2003, som ingicks i enlighet med lagdekret 1998.

| (97) | Kommissionen konstaterar att skyldigheterna för det företag som tillhandahåller tjänsterna är tydligt definierade i de tjänsteavtal som de portugisiska myndigheterna har översänt till kommissionen. Med hänsyn till lagdekret 1998 och det gemensamma dekretet, samt det exempel på tjänsteavtal som översänts, drar kommissionens slutsatsen att det första villkoret enligt rättspraxis i Altmark-domen är uppfyllt. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen konstaterar att skyldigheterna för det företag som tillhandahåller tjänsterna är tydligt definierade i de tjänsteavtal som de portugisiska myndigheterna har översänt till kommissionen. Med hänsyn till lagdekret 1998 och det gemensamma dekretet, samt det exempel på tjänsteavtal som översänts, drar kommissionens slutsatsen att det första villkoret enligt rättspraxis i Altmark-domen är uppfyllt.

c)   Parametrar fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt

| (98) | När det gäller det andra villkoret anser kommissionen, på grundval av de uppgifter som den förfogar över, att parametrarna som ligger till grund för ersättningens beräkning har fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt. I de gemensamma dekret som tillhandahållits av de portugisiska myndigheterna föreskrivs beräkningsmetoden och de stödberättigande utgifterna (se skäl 26 i detta beslut). Dessa uppgifter har regelbundet kontrollerats med hänsyn till tidigare räkenskapsår. Från och med 2005 har förfaranden för offentlig upphandling tillämpats. Med hänsyn till de uppgifter som kommissionen har tillgång till anser den att det andra villkoret enligt rättspraxis i Altmark-domen är uppfyllt. |
| --- | --- |

(98)

När det gäller det andra villkoret anser kommissionen, på grundval av de uppgifter som den förfogar över, att parametrarna som ligger till grund för ersättningens beräkning har fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt. I de gemensamma dekret som tillhandahållits av de portugisiska myndigheterna föreskrivs beräkningsmetoden och de stödberättigande utgifterna (se skäl 26 i detta beslut). Dessa uppgifter har regelbundet kontrollerats med hänsyn till tidigare räkenskapsår. Från och med 2005 har förfaranden för offentlig upphandling tillämpats. Med hänsyn till de uppgifter som kommissionen har tillgång till anser den att det andra villkoret enligt rättspraxis i Altmark-domen är uppfyllt.

d)   Ersättning som är nödvändig för att täcka kostnaderna för tjänsten

| (99) | När det gäller det tredje villkoret har de portugisiska myndigheterna och den berörda parten angivit att ersättningen inte överstiger vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla offentliga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av dessa skyldigheter. |
| --- | --- |

(99)

När det gäller det tredje villkoret har de portugisiska myndigheterna och den berörda parten angivit att ersättningen inte överstiger vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla offentliga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av dessa skyldigheter.

| (100) | Kommissionen har flera gånger, och särskilt efter att det formella granskningsförfarandet inleddes, uppmanat de portugisiska myndigheterna att lämna in närmare uppgifter om beräkningsmetoden för den faktiska ekonomiska kostnaden för tjänsternas tillhandahållande. De portugisiska myndigheterna har lämnat in dokument där tjänsteleverantörernas årliga utgifter redovisas för perioden 1999–2005 och jämfört dem med de belopp som INGA har betalat till leverantörerna för tjänsternas fullgörande. Dessa dokument visar att den ersättning som INGA betalat till de företag som tillhandahållit tjänsterna inte översteg vad som krävdes för att täcka hela eller delar av de kostnader som uppkom på grund av tjänsternas fullgörande. De översända dokumenten visar att man för ersättningen dessutom beaktar en vinst som uppgår till 30–39,5 procent beroende på vilket år det gäller (se skäl 62 i detta beslut). |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen har flera gånger, och särskilt efter att det formella granskningsförfarandet inleddes, uppmanat de portugisiska myndigheterna att lämna in närmare uppgifter om beräkningsmetoden för den faktiska ekonomiska kostnaden för tjänsternas tillhandahållande. De portugisiska myndigheterna har lämnat in dokument där tjänsteleverantörernas årliga utgifter redovisas för perioden 1999–2005 och jämfört dem med de belopp som INGA har betalat till leverantörerna för tjänsternas fullgörande. Dessa dokument visar att den ersättning som INGA betalat till de företag som tillhandahållit tjänsterna inte översteg vad som krävdes för att täcka hela eller delar av de kostnader som uppkom på grund av tjänsternas fullgörande. De översända dokumenten visar att man för ersättningen dessutom beaktar en vinst som uppgår till 30–39,5 procent beroende på vilket år det gäller (se skäl 62 i detta beslut).

| (101) | De portugisiska myndigheterna försäkrar att medlen inte har kunnat omdirigeras till eventuell konkurrerande verksamhet som företagen skulle kunna ägna sig åt (korsvisa subventioner) eftersom de valda tjänsteleverantörerna inte bedrev någon annan verksamhet. |
| --- | --- |

(101)

De portugisiska myndigheterna försäkrar att medlen inte har kunnat omdirigeras till eventuell konkurrerande verksamhet som företagen skulle kunna ägna sig åt (korsvisa subventioner) eftersom de valda tjänsteleverantörerna inte bedrev någon annan verksamhet.

| (102) | Med hänsyn till de upplysningar som lämnats av de portugisiska myndigheterna konstaterar kommissionen dock att den inte kan dra slutsatsen att den fördel som beaktats var ”rimlig” i den mening som avses i rättspraxis i målet Altmark. |
| --- | --- |

(102)

Med hänsyn till de upplysningar som lämnats av de portugisiska myndigheterna konstaterar kommissionen dock att den inte kan dra slutsatsen att den fördel som beaktats var ”rimlig” i den mening som avses i rättspraxis i målet Altmark.

| (103) | ETSA hävdar i sina synpunkter att ersättningen för den tillhandahållna tjänsten adekvat avspeglade de burna kostnaderna med beaktande av en vinstmarginal som inte medförde någon särskild fördel. Koncernen hävdar dessutom att under perioden före 2005 motsvarade ersättningen för den offentliga tjänsten genomsnittet för Europa och den var lägre än den ersättningsnivå som fastställts i det offentliga tjänsteavtal som slutits genom anbudsförfarande. |
| --- | --- |

(103)

ETSA hävdar i sina synpunkter att ersättningen för den tillhandahållna tjänsten adekvat avspeglade de burna kostnaderna med beaktande av en vinstmarginal som inte medförde någon särskild fördel. Koncernen hävdar dessutom att under perioden före 2005 motsvarade ersättningen för den offentliga tjänsten genomsnittet för Europa och den var lägre än den ersättningsnivå som fastställts i det offentliga tjänsteavtal som slutits genom anbudsförfarande.

| (104) | I den här frågan måste kommissionen konstatera att varken de portugisiska myndigheterna eller den berörda parten har inkommit med dokumentation som stödjer dessa påståenden. |
| --- | --- |

(104)

I den här frågan måste kommissionen konstatera att varken de portugisiska myndigheterna eller den berörda parten har inkommit med dokumentation som stödjer dessa påståenden.

| (105) | Kommissionen måste följaktligen dra slutsatsen att det tredje villkoret i Altmark-domen inte är uppfyllt i detta fall. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen måste följaktligen dra slutsatsen att det tredje villkoret i Altmark-domen inte är uppfyllt i detta fall.

e)   Bedömning av kostnaderna för ett genomsnittligt företag

| (106) | Eftersom de företag som tillhandahöll tjänsterna före 2005 inte valdes ut inom ramen för ett offentligt upphandlingsförfarande krävs enligt Altmark-domen en jämförande bedömning med kostnaderna för ett genomsnittligt företag. De portugisiska myndigheterna har inte inkommit med några uppgifter som visar att kostnadernas bedömning gjordes på grundval av en bedömning av kostnaderna för ett genomsnittligt företag. |
| --- | --- |

(106)

Eftersom de företag som tillhandahöll tjänsterna före 2005 inte valdes ut inom ramen för ett offentligt upphandlingsförfarande krävs enligt Altmark-domen en jämförande bedömning med kostnaderna för ett genomsnittligt företag. De portugisiska myndigheterna har inte inkommit med några uppgifter som visar att kostnadernas bedömning gjordes på grundval av en bedömning av kostnaderna för ett genomsnittligt företag.

| (107) | Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att de fyra kriterierna som anges i Altmark-domen inte är uppfyllda i detta fall och att det inte kan uteslutas att det fanns en fördel för de företag som tillhandahöll tjänsterna under perioden från ikraftträdandet av lagdekret 1998 och till 2005, då den övergångsordning som inrättades genom lagdekret 2003 upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att de fyra kriterierna som anges i Altmark-domen inte är uppfyllda i detta fall och att det inte kan uteslutas att det fanns en fördel för de företag som tillhandahöll tjänsterna under perioden från ikraftträdandet av lagdekret 1998 och till 2005, då den övergångsordning som inrättades genom lagdekret 2003 upphörde att gälla.

| (108) | De offentliga utbetalningarna har gjorts till vissa företag, det vill säga till de företag som anförtrotts tillhandahålla tjänsterna. Åtgärden i fråga kan följaktligen betraktas som individuell. |
| --- | --- |

(108)

De offentliga utbetalningarna har gjorts till vissa företag, det vill säga till de företag som anförtrotts tillhandahålla tjänsterna. Åtgärden i fråga kan följaktligen betraktas som individuell.

| (109) | Kommissionens slutsats är följaktligen att det inte går att utesluta en selektiv fördel för tjänsteleverantörerna under perioden 1998–2005, då den övergångsordning som inrättades genom lagdekret 2003 upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionens slutsats är följaktligen att det inte går att utesluta en selektiv fördel för tjänsteleverantörerna under perioden 1998–2005, då den övergångsordning som inrättades genom lagdekret 2003 upphörde att gälla.

1.1.2   
  Selektiv fördel för slakteriföretag och styckningsanläggningar, importörer av icke urbenat nöt-, gris- och fjäderfäkött samt operatörer som bedriver handel inom gemenskapen, det vill säga de som handlar med eller tar emot icke urbenat nöt- och griskött.

| (110) | Domstolen konstaterar i GEMO-målet (37) att den omständigheten att den insamling och destruktion av djurkadaver och slaktavfall som uppfödare och slakterier erbjuds är en verksamhet som bedrivs av privata företag inte ändrar den eventuella kvalificeringen som statligt stöd, eftersom det är offentliga myndigheter som står bakom systemet för denna verksamhet och detta kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(110)

Domstolen konstaterar i GEMO-målet (37) att den omständigheten att den insamling och destruktion av djurkadaver och slaktavfall som uppfödare och slakterier erbjuds är en verksamhet som bedrivs av privata företag inte ändrar den eventuella kvalificeringen som statligt stöd, eftersom det är offentliga myndigheter som står bakom systemet för denna verksamhet och detta kan tillskrivas staten.

| (111) | Även i detta fall är det de portugisiska myndigheterna som står bakom systemet för verksamheten och dess finansiering, som inrättades genom lagdekret 1998, lagdekret 2002 och lagdekret 2003. Kommissionens slutsats är i detta skede följaktligen att dessa system kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(111)

Även i detta fall är det de portugisiska myndigheterna som står bakom systemet för verksamheten och dess finansiering, som inrättades genom lagdekret 1998, lagdekret 2002 och lagdekret 2003. Kommissionens slutsats är i detta skede följaktligen att dessa system kan tillskrivas staten.

| (112) | Domstolen har i GEMO-målet konstaterat att kostnaden för destruktion av djurkadaver och slaktavfall ska anses som en kostnad som sammanhänger med den ekonomiska verksamhet som uppfödare och slakterier bedriver (38). Domstolens slutsats är följaktligen att artikel 107.1 i EUF-fördraget ska tolkas så att ett system som gratis tillhandahåller uppfödare och slakterier insamling och bortskaffande av djurkadaver och slaktavfall ska anses utgöra statligt stöd till förmån för jordbrukare och slakterier. |
| --- | --- |

(112)

Domstolen har i GEMO-målet konstaterat att kostnaden för destruktion av djurkadaver och slaktavfall ska anses som en kostnad som sammanhänger med den ekonomiska verksamhet som uppfödare och slakterier bedriver (38). Domstolens slutsats är följaktligen att artikel 107.1 i EUF-fördraget ska tolkas så att ett system som gratis tillhandahåller uppfödare och slakterier insamling och bortskaffande av djurkadaver och slaktavfall ska anses utgöra statligt stöd till förmån för jordbrukare och slakterier.

| (113) | I detta fall kan det anses att bortskaffandet av djurkadaver och slaktavfall för med sig en kostnad som sammanhänger med verksamheten inte bara för slakteriföretagen och styckningsanläggningarna, utan även för importörer av icke urbenat nöt-, gris- och fjäderfäkött samt för operatörer som handlar med eller tar emot icke urbenat nöt- och griskött. Kommissionen anser att den beskrivna finansieringen av kostnaderna för insamling, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän med hjälp av statliga medel före ikraftträdandet av lagdekret 2002 har lett till att användarna av denna tjänst har befriats från en kostnad som sammanhänger med deras verksamhet. |
| --- | --- |

(113)

I detta fall kan det anses att bortskaffandet av djurkadaver och slaktavfall för med sig en kostnad som sammanhänger med verksamheten inte bara för slakteriföretagen och styckningsanläggningarna, utan även för importörer av icke urbenat nöt-, gris- och fjäderfäkött samt för operatörer som handlar med eller tar emot icke urbenat nöt- och griskött. Kommissionen anser att den beskrivna finansieringen av kostnaderna för insamling, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän med hjälp av statliga medel före ikraftträdandet av lagdekret 2002 har lett till att användarna av denna tjänst har befriats från en kostnad som sammanhänger med deras verksamhet.

| (114) | Kommissionens slutsats är att det finns en fördel för perioden innan den skatteliknande avgiften började tas ut. |
| --- | --- |

(114)

Kommissionens slutsats är att det finns en fördel för perioden innan den skatteliknande avgiften började tas ut.

| (115) | När det gäller perioden efter ikraftträdandet av lagdekret 2002 och lagdekret 2003 har finansieringen för ovan beskrivna verksamhet säkerställts genom en skatteliknande avgift som infördes genom lagdekret 2002 och ändrades genom lagdekret 2003. Enligt den ordning som fastställs i lagdekret 2002 var slakteriföretag som i egna lokaler eller i styckningsanläggningar garanterade insamling, transport, bearbetning och destruktion av alla berörda biprodukter, med undantag för specificerat riskmaterial, befriade från skyldigheten att betala avgiften, förutsatt att dessa enheter upprättat villkor om självständig verksamhet på området för hantering av sina egna biprodukter (se punkt 2 i bilaga 2 till lagdekret 2002). Även importörer och operatörer som inom gemenskapen bedriver handel med urbenat kött som inte ger upphov till biprodukter som omfattas av obligatorisk bearbetning enligt gemenskapslagstiftning och nationell lagstiftning var befriade från denna avgiftsskyldighet. Enligt lagdekret 2003 gällde denna befrielse för ovannämnda operatörer förutsatt att det finns en godkänd plan för destruktion eller användning enligt de särskilda villkor som gällde för olika kategorier av material. |
| --- | --- |

(115)

När det gäller perioden efter ikraftträdandet av lagdekret 2002 och lagdekret 2003 har finansieringen för ovan beskrivna verksamhet säkerställts genom en skatteliknande avgift som infördes genom lagdekret 2002 och ändrades genom lagdekret 2003. Enligt den ordning som fastställs i lagdekret 2002 var slakteriföretag som i egna lokaler eller i styckningsanläggningar garanterade insamling, transport, bearbetning och destruktion av alla berörda biprodukter, med undantag för specificerat riskmaterial, befriade från skyldigheten att betala avgiften, förutsatt att dessa enheter upprättat villkor om självständig verksamhet på området för hantering av sina egna biprodukter (se punkt 2 i bilaga 2 till lagdekret 2002). Även importörer och operatörer som inom gemenskapen bedriver handel med urbenat kött som inte ger upphov till biprodukter som omfattas av obligatorisk bearbetning enligt gemenskapslagstiftning och nationell lagstiftning var befriade från denna avgiftsskyldighet. Enligt lagdekret 2003 gällde denna befrielse för ovannämnda operatörer förutsatt att det finns en godkänd plan för destruktion eller användning enligt de särskilda villkor som gällde för olika kategorier av material.

| (116) | För att kunna bedöma om det finns en fördel för dessa slakteriföretag och styckningsanläggningar, importörer av icke urbenat nöt-, gris- och fjäderfäkött samt operatörer som bedriver handel inom gemenskapen, det vill säga de som handlar med eller tar emot icke urbenat nöt- och griskött, är det lämpligt att kontrollera i vilken utsträckning det bidrag som härrör från avgiften motsvarar den faktiska ekonomiska kostnaden för de tjänster som tillhandahållits genom insamlingstjänsten. |
| --- | --- |

(116)

För att kunna bedöma om det finns en fördel för dessa slakteriföretag och styckningsanläggningar, importörer av icke urbenat nöt-, gris- och fjäderfäkött samt operatörer som bedriver handel inom gemenskapen, det vill säga de som handlar med eller tar emot icke urbenat nöt- och griskött, är det lämpligt att kontrollera i vilken utsträckning det bidrag som härrör från avgiften motsvarar den faktiska ekonomiska kostnaden för de tjänster som tillhandahållits genom insamlingstjänsten.

| (117) | Kommissionen noterar att de portugisiska myndigheterna i sin skrivelse av den 20 januari 2003 uppger att de avgifter som föreskrivs i bilagorna 1 och 2 till lagdekret 2002, samt den avgift som föreskrivs i artikel 2.2 för specificerat riskmaterial, har beräknats på grundval av de faktiska kostnaderna för tjänsterna innan de tillhandahölls, med hänsyn till den typ av biprodukter som skapas av varje djurart och beroende på om de är berörda eller ej. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen noterar att de portugisiska myndigheterna i sin skrivelse av den 20 januari 2003 uppger att de avgifter som föreskrivs i bilagorna 1 och 2 till lagdekret 2002, samt den avgift som föreskrivs i artikel 2.2 för specificerat riskmaterial, har beräknats på grundval av de faktiska kostnaderna för tjänsterna innan de tillhandahölls, med hänsyn till den typ av biprodukter som skapas av varje djurart och beroende på om de är berörda eller ej.

| (118) | För de portugisiska myndigheterna är den här finansieringen i alla avseenden förenlig med en kompensation för användarna av en offentlig tjänst av allmänt intresse. De belopp som betalats av de avgiftsskyldiga operatörerna var inte på något sätt schablonmässiga, utan stod i direkt proportion till de avfallsmängder som verkligen överlämnats till den offentliga tjänsten och till den faktiska kostnaden för avfallets bortskaffande. |
| --- | --- |

(118)

För de portugisiska myndigheterna är den här finansieringen i alla avseenden förenlig med en kompensation för användarna av en offentlig tjänst av allmänt intresse. De belopp som betalats av de avgiftsskyldiga operatörerna var inte på något sätt schablonmässiga, utan stod i direkt proportion till de avfallsmängder som verkligen överlämnats till den offentliga tjänsten och till den faktiska kostnaden för avfallets bortskaffande.

| (119) | För att stödja dessa påståenden har de portugisiska myndigheterna tillhandahållit sifferuppgifter för år 2003, där de faktiska ekonomiska kostnaderna för de tillhandahållna tjänsterna jämförs med bidragen som härrör från motsvarande avgift. För resten av år 2002, efter ikraftträdandet av lagdekret 2002 i oktober 2002, har de portugisiska myndigheterna inte inkommit med några sifferuppgifter rörande intäkterna från de uttagna avgifterna. |
| --- | --- |

(119)

För att stödja dessa påståenden har de portugisiska myndigheterna tillhandahållit sifferuppgifter för år 2003, där de faktiska ekonomiska kostnaderna för de tillhandahållna tjänsterna jämförs med bidragen som härrör från motsvarande avgift. För resten av år 2002, efter ikraftträdandet av lagdekret 2002 i oktober 2002, har de portugisiska myndigheterna inte inkommit med några sifferuppgifter rörande intäkterna från de uttagna avgifterna.

| (120) | För åren 2004 och 2005 har de portugisiska myndigheterna översänt sifferuppgifter rörande kostnaderna för de utförda åtgärderna, men inte några uppgifter om intäkten av den avgift som påfördes operatörer som ännu inte lämnat in en godkänd plan för destruktion och användning och som därför fortfarande var skyldiga att erlägga den avgift som fastställs genom övergångsordningen i lagdekret 2003. |
| --- | --- |

(120)

För åren 2004 och 2005 har de portugisiska myndigheterna översänt sifferuppgifter rörande kostnaderna för de utförda åtgärderna, men inte några uppgifter om intäkten av den avgift som påfördes operatörer som ännu inte lämnat in en godkänd plan för destruktion och användning och som därför fortfarande var skyldiga att erlägga den avgift som fastställs genom övergångsordningen i lagdekret 2003.

| (121) | För åren 2002, 2004 och 2005 kan kommissionen på grundval av de dokument som tillhandahållits av de portugisiska myndigheterna inte konstatera att de avgiftsskyldigas bidrag stod i direkt proportion till de avfallsmängder som verkligen överlämnats till insamlingstjänsten och till den faktiska kostnaden för avfallets bortskaffande. |
| --- | --- |

(121)

För åren 2002, 2004 och 2005 kan kommissionen på grundval av de dokument som tillhandahållits av de portugisiska myndigheterna inte konstatera att de avgiftsskyldigas bidrag stod i direkt proportion till de avfallsmängder som verkligen överlämnats till insamlingstjänsten och till den faktiska kostnaden för avfallets bortskaffande.

| (122) | Kommissionens slutsats är att det inte finns någon fördel för år 2003 eftersom bidragen från de avgiftsskyldiga stod i direkt proportion till de kostnader som uppkom i samband med de mottagna tjänsterna. |
| --- | --- |

(122)

Kommissionens slutsats är att det inte finns någon fördel för år 2003 eftersom bidragen från de avgiftsskyldiga stod i direkt proportion till de kostnader som uppkom i samband med de mottagna tjänsterna.

| (123) | Kommissionen kan däremot inte utesluta att det finns en fördel för avgiftsskyldiga slakteriföretag, importörer av icke urbenat nöt-, gris- och fjäderfäkött samt operatörer som bedriver handel inom gemenskapen, det vill säga de som handlar med eller tar emot icke urbenat nöt- och griskött, under perioden oktober 2002–1 januari 2003 samt under 2004 och 2005. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen kan däremot inte utesluta att det finns en fördel för avgiftsskyldiga slakteriföretag, importörer av icke urbenat nöt-, gris- och fjäderfäkött samt operatörer som bedriver handel inom gemenskapen, det vill säga de som handlar med eller tar emot icke urbenat nöt- och griskött, under perioden oktober 2002–1 januari 2003 samt under 2004 och 2005.

1.1.3   
  Selektiv fördel för uppfödare

| (124) | I detta fall kan det anses att bortskaffandet av djurkadaver och slaktavfall utgör en kostnad som sammanhänger med verksamheten inte bara för slakteriföretagen och styckningsanläggningarna, utan även för uppfödarna, som på grund av marknadslagarna skulle få ta över åtminstone en del av kostnaden för tjänsterna i fråga. I enlighet med ovan anförda rättspraxis i GEMO-målet anser kommissionen att den beskrivna finansieringen av kostnaderna för insamling, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän med hjälp av statliga medel före ikraftträdandet av lagdekret 2002 har lett till att användarna av denna tjänst har befriats från en kostnad som sammanhänger med deras verksamhet. |
| --- | --- |

(124)

I detta fall kan det anses att bortskaffandet av djurkadaver och slaktavfall utgör en kostnad som sammanhänger med verksamheten inte bara för slakteriföretagen och styckningsanläggningarna, utan även för uppfödarna, som på grund av marknadslagarna skulle få ta över åtminstone en del av kostnaden för tjänsterna i fråga. I enlighet med ovan anförda rättspraxis i GEMO-målet anser kommissionen att den beskrivna finansieringen av kostnaderna för insamling, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän med hjälp av statliga medel före ikraftträdandet av lagdekret 2002 har lett till att användarna av denna tjänst har befriats från en kostnad som sammanhänger med deras verksamhet.

| (125) | Kommissionens slutsats är att det finns en fördel för perioden innan den skatteliknande avgiften började tas ut. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionens slutsats är att det finns en fördel för perioden innan den skatteliknande avgiften började tas ut.

| (126) | I enlighet med vad som anges ovan kan de åtgärder som genomfördes av de portugisiska myndigheterna för att ta på sig ansvaret för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän ha befriat uppfödarna från kostnader som de under normala omständigheter delvis skulle ha burit själva. Det framgår av lagdekret 2002 och av den övergångsordning som föreskrivs i lagdekret 2003 att uppfödarna inte omfattas av avgiften i fråga. Enligt de portugisiska myndigheterna har insamlingskostnaderna före slutet av 2005 fått återverkningar på hela produktionskedjan. Kommissionen konstaterar att i de två fakturor som tillhandhållits av de portugisiska myndigheterna tas faktiskt övervältringen av avgiften på grundval av lagdekret 2002 och lagdekret 2003 upp när det gäller ett av slakterierna i oktober 2002 och oktober 2003. De portugisiska myndigheternas påstående om att kostnaderna i enlighet med marknadslagarna har fått återverkningar på hela produktionskedjan har stöd i de dokument som lagts fram. Kommissionens slutsats av detta är att uppfödarna har burit de kostnader som sammanhänger med deras verksamhet och att de därför inte har fått någon individuell fördel. |
| --- | --- |

(126)

I enlighet med vad som anges ovan kan de åtgärder som genomfördes av de portugisiska myndigheterna för att ta på sig ansvaret för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän ha befriat uppfödarna från kostnader som de under normala omständigheter delvis skulle ha burit själva. Det framgår av lagdekret 2002 och av den övergångsordning som föreskrivs i lagdekret 2003 att uppfödarna inte omfattas av avgiften i fråga. Enligt de portugisiska myndigheterna har insamlingskostnaderna före slutet av 2005 fått återverkningar på hela produktionskedjan. Kommissionen konstaterar att i de två fakturor som tillhandhållits av de portugisiska myndigheterna tas faktiskt övervältringen av avgiften på grundval av lagdekret 2002 och lagdekret 2003 upp när det gäller ett av slakterierna i oktober 2002 och oktober 2003. De portugisiska myndigheternas påstående om att kostnaderna i enlighet med marknadslagarna har fått återverkningar på hela produktionskedjan har stöd i de dokument som lagts fram. Kommissionens slutsats av detta är att uppfödarna har burit de kostnader som sammanhänger med deras verksamhet och att de därför inte har fått någon individuell fördel.

| (127) | Kommissionen konstaterar att uppfödarna har fått en fördel endast under perioden innan avgiften började tillämpas. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen konstaterar att uppfödarna har fått en fördel endast under perioden innan avgiften började tillämpas.

| (128) | Mot bakgrund av ovanstående är kommissionens slutsats den att det finns en fördel när det gäller insamling, transport, bearbetning och destruktion av animaliska biprodukter till förmån för slakterier, slakteriföretag och importörer under alla perioder, med undantag för år 2003, och en fördel för uppfödare endast under perioden innan avgiften började tillämpas. |
| --- | --- |

(128)

Mot bakgrund av ovanstående är kommissionens slutsats den att det finns en fördel när det gäller insamling, transport, bearbetning och destruktion av animaliska biprodukter till förmån för slakterier, slakteriföretag och importörer under alla perioder, med undantag för år 2003, och en fördel för uppfödare endast under perioden innan avgiften började tillämpas.

1.2   FÖRDELAR SOM FINANSIERATS MED HJÄLP AV STATLIGA MEDEL

| (129) | Artikel 107.1 i EUF-fördraget gäller stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel. Åtgärden i fråga måste alltså kunna hänföras till staten och beviljas med hjälp av statliga medel. |
| --- | --- |

(129)

Artikel 107.1 i EUF-fördraget gäller stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel. Åtgärden i fråga måste alltså kunna hänföras till staten och beviljas med hjälp av statliga medel.

| (130) | I detta fall garanterades finansieringen av kostnaderna i samband med åtgärderna för insamling, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän under perioden 1999–oktober 2002 genom direkta intäkter till staten. Från och med oktober 2002 garanterades finansieringen genom intäkterna från en skatteliknande avgift som tillämpades på slakteriföretag, importörer av icke urbenat nöt- och griskött samt operatörer som bedriver handel inom gemenskapen, det vill säga de som handlar med eller tar emot icke urbenat nöt- och griskött. |
| --- | --- |

(130)

I detta fall garanterades finansieringen av kostnaderna i samband med åtgärderna för insamling, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän under perioden 1999–oktober 2002 genom direkta intäkter till staten. Från och med oktober 2002 garanterades finansieringen genom intäkterna från en skatteliknande avgift som tillämpades på slakteriföretag, importörer av icke urbenat nöt- och griskött samt operatörer som bedriver handel inom gemenskapen, det vill säga de som handlar med eller tar emot icke urbenat nöt- och griskött.

| (131) | De utbetalningar till tjänsteleverantörerna som garanterades genom direkta intäkter till staten utgör finansiella fördelar som getts med hjälp av statliga medel. Det faktum att denna offentliga tjänst finansierades med statliga medel från och med 1999 och innan avgiften började tillämpas 2002 innebär att de företag som utförde tjänsten i fråga mottog statliga medel för att täcka de utgifter som härrörde från denna tjänst. |
| --- | --- |

(131)

De utbetalningar till tjänsteleverantörerna som garanterades genom direkta intäkter till staten utgör finansiella fördelar som getts med hjälp av statliga medel. Det faktum att denna offentliga tjänst finansierades med statliga medel från och med 1999 och innan avgiften började tillämpas 2002 innebär att de företag som utförde tjänsten i fråga mottog statliga medel för att täcka de utgifter som härrörde från denna tjänst.

| (132) | De avgifter som tillämpades under perioden september 2002–november 2005 omfattas inte av EUF-fördragets bestämmelser om statligt stöd, med undantag för om de utgör stödets finansieringsmetod och alltså är en del av åtgärden (39). |
| --- | --- |

(132)

De avgifter som tillämpades under perioden september 2002–november 2005 omfattas inte av EUF-fördragets bestämmelser om statligt stöd, med undantag för om de utgör stödets finansieringsmetod och alltså är en del av åtgärden (39).

| (133) | Alla avgifter har betalats till INGA genom förfarandet för omvänd betalningsskyldighet. Avgifterna från operatörerna utgjorde INGA:s intäkter och betalades direkt till organet. |
| --- | --- |

(133)

Alla avgifter har betalats till INGA genom förfarandet för omvänd betalningsskyldighet. Avgifterna från operatörerna utgjorde INGA:s intäkter och betalades direkt till organet.

| (134) | För att en avgift ska anses utgöra en del av en stödåtgärd krävs att avgiften enligt relevanta bindande nationella bestämmelser är avsedd att finansiera stödåtgärden (40). |
| --- | --- |

(134)

För att en avgift ska anses utgöra en del av en stödåtgärd krävs att avgiften enligt relevanta bindande nationella bestämmelser är avsedd att finansiera stödåtgärden (40).

| (135) | Eftersom avgifterna utgjorde INGA:s intäkter och betalades direkt till organet anser kommissionen att avgiften var en del av stödåtgärden. |
| --- | --- |

(135)

Eftersom avgifterna utgjorde INGA:s intäkter och betalades direkt till organet anser kommissionen att avgiften var en del av stödåtgärden.

| (136) | Vad beträffar frågan om huruvida intäkterna från de skatteliknande avgifterna i detta fall ska anses utgöra statliga medel är det viktigt att notera att det för statliga medel inte ska göras åtskillnad mellan de fall där stödet beviljas direkt av staten och stöd som ges genom offentliga organ eller privata organ som har utsetts eller upprättats av denna stat. Enligt domstolens dom av den 15 juli 2004 i Pearle-målet (41) ska obligatoriska avgifter som samlas in av ett förmedlande organ från alla företag inom en yrkessektor inte betraktas som statliga medel om följande fyra villkor är uppfyllda:






  a) | Den bedömda åtgärden ska vara inrättad av en yrkesorganisation som företräder företagen och de anställda inom en yrkessektor och som inte fungerar som ett instrument för genomförandet av åtgärder som fastställts av staten. |
| --- | --- | --- |

(136)

Vad beträffar frågan om huruvida intäkterna från de skatteliknande avgifterna i detta fall ska anses utgöra statliga medel är det viktigt att notera att det för statliga medel inte ska göras åtskillnad mellan de fall där stödet beviljas direkt av staten och stöd som ges genom offentliga organ eller privata organ som har utsetts eller upprättats av denna stat. Enligt domstolens dom av den 15 juli 2004 i Pearle-målet (41) ska obligatoriska avgifter som samlas in av ett förmedlande organ från alla företag inom en yrkessektor inte betraktas som statliga medel om följande fyra villkor är uppfyllda:

a)

Den bedömda åtgärden ska vara inrättad av en yrkesorganisation som företräder företagen och de anställda inom en yrkessektor och som inte fungerar som ett instrument för genomförandet av åtgärder som fastställts av staten.

| b) | Syftena med den berörda åtgärden ska vara helt finansierade genom avgifter från företagen inom sektorn. |
| --- | --- |

b)

Syftena med den berörda åtgärden ska vara helt finansierade genom avgifter från företagen inom sektorn.

| c) | Finansieringsmetoden och avgifternas andel eller belopp ska beslutas inom sektorns yrkesorganisation av företrädare för arbetsgivarna och de anställda, utan statlig medverkan. |
| --- | --- |

c)

Finansieringsmetoden och avgifternas andel eller belopp ska beslutas inom sektorns yrkesorganisation av företrädare för arbetsgivarna och de anställda, utan statlig medverkan.

| d) | Avgifterna ska användas för att finansiera åtgärden, utan att staten ska kunna ingripa. |
| --- | --- |

d)

Avgifterna ska användas för att finansiera åtgärden, utan att staten ska kunna ingripa.

| (137) | På grundval av de uppgifter som är tillgängliga framgår det att det första villkoret i Pearle-domen inte är uppfyllt eftersom åtgärden har inrättats genom ett lagdekret i avsikt att genomföra en åtgärd som fastställts av staten för att bekämpa BSE. |
| --- | --- |

(137)

På grundval av de uppgifter som är tillgängliga framgår det att det första villkoret i Pearle-domen inte är uppfyllt eftersom åtgärden har inrättats genom ett lagdekret i avsikt att genomföra en åtgärd som fastställts av staten för att bekämpa BSE.

| (138) | Inte heller det tredje och det fjärde villkoret är uppfyllda, eftersom finansieringsmetoden är reglerad i ovannämnda lagdekret. De portugisiska myndigheterna har följaktligen möjlighet att ingripa i fastställandet av åtgärdens finansieringsmetoder. |
| --- | --- |

(138)

Inte heller det tredje och det fjärde villkoret är uppfyllda, eftersom finansieringsmetoden är reglerad i ovannämnda lagdekret. De portugisiska myndigheterna har följaktligen möjlighet att ingripa i fastställandet av åtgärdens finansieringsmetoder.

| (139) | Eftersom inte alla villkor i Pearle-domen är uppfyllda och det framgår att staten har en avgörande kontroll över stödåtgärdens finansieringsmetoder anser kommissionen att intäkterna från de skatteliknande avgifterna i praktiken utgjorde statliga medel som kan hänföras till staten. |
| --- | --- |

(139)

Eftersom inte alla villkor i Pearle-domen är uppfyllda och det framgår att staten har en avgörande kontroll över stödåtgärdens finansieringsmetoder anser kommissionen att intäkterna från de skatteliknande avgifterna i praktiken utgjorde statliga medel som kan hänföras till staten.

1.3   SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN/PÅVERKAN PÅ HANDELN

| (140) | I enlighet med domstolens rättspraxis ska förstärkningen av ett företags konkurrensställning till följd av beviljandet av ett statligt stöd generellt anses utgöra en snedvridning av konkurrensen i förhållande till andra konkurrerande företag som inte mottar detta stöd (42). |
| --- | --- |

(140)

I enlighet med domstolens rättspraxis ska förstärkningen av ett företags konkurrensställning till följd av beviljandet av ett statligt stöd generellt anses utgöra en snedvridning av konkurrensen i förhållande till andra konkurrerande företag som inte mottar detta stöd (42).

| (141) | Åtgärden kan ha påverkat Portugals ställning inom köttsektorn (43). Eftersom de portugisiska företagen är verksamma på en mycket konkurrensutsatt internationell marknad är det en åtgärd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. Åtgärden kan dessutom påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(141)

Åtgärden kan ha påverkat Portugals ställning inom köttsektorn (43). Eftersom de portugisiska företagen är verksamma på en mycket konkurrensutsatt internationell marknad är det en åtgärd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. Åtgärden kan dessutom påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (142) | De portugisiska myndigheterna har anfört att på grund av embargot mot leveranser av bland annat levande nötkreatur samt produkter som består av eller innehåller kött- och benmjöl förekom ingen handel, vilket skulle betyda att det inte kunde finnas någon snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(142)

De portugisiska myndigheterna har anfört att på grund av embargot mot leveranser av bland annat levande nötkreatur samt produkter som består av eller innehåller kött- och benmjöl förekom ingen handel, vilket skulle betyda att det inte kunde finnas någon snedvridning av konkurrensen.

| (143) | I detta sammanhang är det lämpligt att erinra om att enligt rättspraxis (44) kan ett stöd påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen även om det stödmottagande företaget, som konkurrerar med företag i andra medlemsstater, inte självt deltar i den gränsöverskridande verksamheten. När en medlemsstat beviljar stöd till ett företag kan nämligen det inhemska utbudet upprätthållas eller öka på grund av detta, vilket leder till att möjligheterna för företag i andra medlemsstater att erbjuda sina tjänster till denna medlemsstats marknad minskar. |
| --- | --- |

(143)

I detta sammanhang är det lämpligt att erinra om att enligt rättspraxis (44) kan ett stöd påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen även om det stödmottagande företaget, som konkurrerar med företag i andra medlemsstater, inte självt deltar i den gränsöverskridande verksamheten. När en medlemsstat beviljar stöd till ett företag kan nämligen det inhemska utbudet upprätthållas eller öka på grund av detta, vilket leder till att möjligheterna för företag i andra medlemsstater att erbjuda sina tjänster till denna medlemsstats marknad minskar.

| (144) | Under dessa omständigheter anser kommissionen att det faktum att leveranserna av ovannämnda produkter från Portugal till andra medlemsstater var förbjudna inte inverkar på det faktum att stödet kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln. |
| --- | --- |

(144)

Under dessa omständigheter anser kommissionen att det faktum att leveranserna av ovannämnda produkter från Portugal till andra medlemsstater var förbjudna inte inverkar på det faktum att stödet kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln.

1.4   SLUTSATSER

| (145) | Kommissionen bedömer att den åtgärd som inrättats genom lagdekret 1998, lagdekret 2002 och lagdekret 2003 rörande insamling, transport, bearbetning och destruktion av animaliska biprodukter utgör statligt stöd till förmån för slakterier, slakteriföretag och importörer under tillämpningsperioden för lagdekret 1998 och fram till dess att den övergångsordning som inrättades genom lagdekret 2003 upphörde att gälla, med undantag för år 2003 för vilket de portugisiska myndigheterna har kunnat visa att det inte fanns någon fördel. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen bedömer att den åtgärd som inrättats genom lagdekret 1998, lagdekret 2002 och lagdekret 2003 rörande insamling, transport, bearbetning och destruktion av animaliska biprodukter utgör statligt stöd till förmån för slakterier, slakteriföretag och importörer under tillämpningsperioden för lagdekret 1998 och fram till dess att den övergångsordning som inrättades genom lagdekret 2003 upphörde att gälla, med undantag för år 2003 för vilket de portugisiska myndigheterna har kunnat visa att det inte fanns någon fördel.

| (146) | När det gäller uppfödarna anser kommissionen att åtgärden utgör ett statligt stöd som omfattas av artikel 107.1 för perioden innan avgiften började tillämpas. |
| --- | --- |

(146)

När det gäller uppfödarna anser kommissionen att åtgärden utgör ett statligt stöd som omfattas av artikel 107.1 för perioden innan avgiften började tillämpas.

| (147) | När det gäller de företag som tillhandahöll tjänsterna drar kommissionen den slutsatsen att under perioden från ikraftträdandet av lagdekret 1998 och till år 2005, då den övergångsordning som inrättades genom lagdekret 2003 upphörde att gälla, kan förekomsten av statligt stöd inte uteslutas. |
| --- | --- |

(147)

När det gäller de företag som tillhandahöll tjänsterna drar kommissionen den slutsatsen att under perioden från ikraftträdandet av lagdekret 1998 och till år 2005, då den övergångsordning som inrättades genom lagdekret 2003 upphörde att gälla, kan förekomsten av statligt stöd inte uteslutas.

2.   STÖDETS OLAGLIGHET

| (148) | Kommissionen konstaterar att Portugal inte har anmält de stödåtgärder som har beviljats sedan 1999, eller de ordningar som föreskrivs i lagdekret 2002 och lagdekret 2003, i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget. I artikel 1 f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 definieras olagligt stöd som ett nytt stöd som införs i strid med artikel 93.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen konstaterar att Portugal inte har anmält de stödåtgärder som har beviljats sedan 1999, eller de ordningar som föreskrivs i lagdekret 2002 och lagdekret 2003, i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget. I artikel 1 f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 definieras olagligt stöd som ett nytt stöd som införs i strid med artikel 93.3 i fördraget.

| (149) | Eftersom de åtgärder som genomförts av Portugal innehåller inslag av statligt stöd rör det sig om nya stöd som inte anmälts till kommissionen och som därför är olagliga i den mening som avses i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(149)

Eftersom de åtgärder som genomförts av Portugal innehåller inslag av statligt stöd rör det sig om nya stöd som inte anmälts till kommissionen och som därför är olagliga i den mening som avses i EUF-fördraget.

| (150) | Granskningen av det eventuella stödets förenlighet kommer att göras i två delar. I en första del kommer kommissionen att granska förenligheten hos det stöd som beviljats de företag som tillhandahållit tjänsterna, och i en andra del kommer den att granska förenligheten hos det eventuella stöd som beviljats slakteriföretag och styckningsanläggningar, importörer och operatörer som bedriver handel inom gemenskapen i den berörda sektorn samt uppfödare. |
| --- | --- |

(150)

Granskningen av det eventuella stödets förenlighet kommer att göras i två delar. I en första del kommer kommissionen att granska förenligheten hos det stöd som beviljats de företag som tillhandahållit tjänsterna, och i en andra del kommer den att granska förenligheten hos det eventuella stöd som beviljats slakteriföretag och styckningsanläggningar, importörer och operatörer som bedriver handel inom gemenskapen i den berörda sektorn samt uppfödare.

| (151) | Eftersom det rör sig om ett stöd som finansierats med hjälp av en skatteliknande avgift från och med år 2002 måste såväl de finansierade insatserna, det vill säga stödet, som finansieringen av dessa omfattas av kommissionens granskning, eftersom finansieringen var en del av stödåtgärden. När ett stöds finansieringsmetod, genom bland annat obligatoriska avgifter, är en del av stödåtgärden måste kommissionens granskning av denna åtgärd enligt domstolens rättspraxis beakta denna finansieringsmetod (45). I enlighet med vad som visas i punkt 135 i detta beslut ska stödets finansieringsmetod anses vara en del av stödåtgärden. |
| --- | --- |

(151)

Eftersom det rör sig om ett stöd som finansierats med hjälp av en skatteliknande avgift från och med år 2002 måste såväl de finansierade insatserna, det vill säga stödet, som finansieringen av dessa omfattas av kommissionens granskning, eftersom finansieringen var en del av stödåtgärden. När ett stöds finansieringsmetod, genom bland annat obligatoriska avgifter, är en del av stödåtgärden måste kommissionens granskning av denna åtgärd enligt domstolens rättspraxis beakta denna finansieringsmetod (45). I enlighet med vad som visas i punkt 135 i detta beslut ska stödets finansieringsmetod anses vara en del av stödåtgärden.

3.   BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDERNAS FÖRENLIGHET

3.1   ANALYS MOT BAKGRUND AV DE TILLÄMPLIGA BESTÄMMELSERNA OM ICKE ANMÄLDA STÖD

3.1.1   
  Stöd till förmån för företag som tillhandahåller tjänster

a)   Stödets förenlighet enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget

| (152) | Det finns undantag från det förbud som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(152)

Det finns undantag från det förbud som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (153) | Det framgår av domstolens rättspraxis att ersättningar för offentliga tjänster inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget om de uppfyller vissa villkor (se skäl 89 i detta beslut). Om de inte uppfyller dessa villkor och om de allmänna kriterierna för tillämpligheten av artikel 107.1 i fördraget uppfylls, utgör emellertid dessa ersättningar statligt stöd. Ersättningarna kan dock ändå förklaras förenliga med EUF-fördraget med tillämpning av artikel 106.2 i EUF-fördraget om de är nödvändiga för att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och om de inte påverkar utvecklingen av handeln i en omfattning som strider mot unionens intresse. Kommissionen har specificerat de villkor som måste vara uppfyllda för att detta ska uppnås. Redan i sitt meddelande Tjänster i allmänhetens intresse i Europa från 2001 (46) angav kommissionen att det är viktigt att garantera att inskränkningar i principerna i EG-fördraget, i synnerhet i fråga om konkurrenspolitiken och friheterna inom den inre marknaden, inte får vara större än vad som är absolut nödvändigt för att en tjänst i allmänhetens intresse ska bli utförd. Detta innebär bland annat att ersättningen inte får vara högre än de nettomerkostnader som uppkommer på grund av det uppdrag som anförtrotts det berörda företaget. Kommissionen har dessutom ytterligare specificerat dessa villkor i Gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster
   (47) och i sitt beslut av den 28 november 2005 om tillämpningen av artikel 86.2 i EG-fördraget (48). När det gäller ersättningens beräkning har kommissionen fastställt att ersättningen inte får vara större än vad som är nödvändigt för att täcka de kostnader som har orsakats av fullgörandet av skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av offentliga tjänster, med hänsyn till intäkterna i samband med detta och till en rimlig vinst för att fullgöra dessa skyldigheter. Den rimliga vinsten kan bland annat omfatta hela eller delar av den produktivitetsökning som företagen uppnår under en överenskommen begränsad period utan att det minskar den tjänstekvalitet som staten har fastställt. |
| --- | --- |

(153)

Det framgår av domstolens rättspraxis att ersättningar för offentliga tjänster inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget om de uppfyller vissa villkor (se skäl 89 i detta beslut). Om de inte uppfyller dessa villkor och om de allmänna kriterierna för tillämpligheten av artikel 107.1 i fördraget uppfylls, utgör emellertid dessa ersättningar statligt stöd. Ersättningarna kan dock ändå förklaras förenliga med EUF-fördraget med tillämpning av artikel 106.2 i EUF-fördraget om de är nödvändiga för att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och om de inte påverkar utvecklingen av handeln i en omfattning som strider mot unionens intresse. Kommissionen har specificerat de villkor som måste vara uppfyllda för att detta ska uppnås. Redan i sitt meddelande Tjänster i allmänhetens intresse i Europa från 2001 (46) angav kommissionen att det är viktigt att garantera att inskränkningar i principerna i EG-fördraget, i synnerhet i fråga om konkurrenspolitiken och friheterna inom den inre marknaden, inte får vara större än vad som är absolut nödvändigt för att en tjänst i allmänhetens intresse ska bli utförd. Detta innebär bland annat att ersättningen inte får vara högre än de nettomerkostnader som uppkommer på grund av det uppdrag som anförtrotts det berörda företaget. Kommissionen har dessutom ytterligare specificerat dessa villkor i Gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster
   (47) och i sitt beslut av den 28 november 2005 om tillämpningen av artikel 86.2 i EG-fördraget (48). När det gäller ersättningens beräkning har kommissionen fastställt att ersättningen inte får vara större än vad som är nödvändigt för att täcka de kostnader som har orsakats av fullgörandet av skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av offentliga tjänster, med hänsyn till intäkterna i samband med detta och till en rimlig vinst för att fullgöra dessa skyldigheter. Den rimliga vinsten kan bland annat omfatta hela eller delar av den produktivitetsökning som företagen uppnår under en överenskommen begränsad period utan att det minskar den tjänstekvalitet som staten har fastställt.

| (154) | Enligt punkt 18 i Gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster avses med rimlig vinst en kapitalavkastning som tar hänsyn till den eventuella risk som företaget utsätter sig för på grund av medlemsstatens ingripande. Detta gäller särskilt om staten beviljar exklusiva eller särskilda rättigheter. I regel får avkastningen inte vara högre än den genomsnittliga avkastningen i den berörda sektorn under de senaste åren. I sektorer där det inte finns något företag som är jämförbart med det företag som anförtrotts tillhandahållandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse kan det företaget jämföras med företag i andra medlemsstater eller, vid behov, med företag i andra sektorer, under förutsättning att varje sektors särdrag beaktas. För att fastställa vad som utgör en rimlig vinst kan medlemsstaten införa incitamentskriterier som bland annat är relaterade till kvaliteten på den tjänst som tillhandahållits och produktivitetsökningar. |
| --- | --- |

(154)

Enligt punkt 18 i Gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster avses med rimlig vinst en kapitalavkastning som tar hänsyn till den eventuella risk som företaget utsätter sig för på grund av medlemsstatens ingripande. Detta gäller särskilt om staten beviljar exklusiva eller särskilda rättigheter. I regel får avkastningen inte vara högre än den genomsnittliga avkastningen i den berörda sektorn under de senaste åren. I sektorer där det inte finns något företag som är jämförbart med det företag som anförtrotts tillhandahållandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse kan det företaget jämföras med företag i andra medlemsstater eller, vid behov, med företag i andra sektorer, under förutsättning att varje sektors särdrag beaktas. För att fastställa vad som utgör en rimlig vinst kan medlemsstaten införa incitamentskriterier som bland annat är relaterade till kvaliteten på den tjänst som tillhandahållits och produktivitetsökningar.

| (155) | I enlighet med vad som redovisas i skäl 99 och följande i detta beslut kan kommissionen på grundval av de upplysningar som lämnats av de portugisiska myndigheter inte dra slutsatsen att ersättningen hade beräknats med hänsyn till en rimlig vinst som inte översteg den genomsnittliga avgiften i sektorn. Kommissionen har flera gånger bett de portugisiska myndigheterna att lämna in alla uppgifter som krävs för att kunna fastställa om villkoren för undantaget för statligt stöd som beviljas i form av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse är uppfyllda i detta fall. I de uppgifter som lämnats av de portugisiska myndigheterna nämns faktiskt ingenting om att en jämförelse med andra företag har gjorts för att fastställa den genomsnittliga avgift som konstaterats inom den berörda sektorn. |
| --- | --- |

(155)

I enlighet med vad som redovisas i skäl 99 och följande i detta beslut kan kommissionen på grundval av de upplysningar som lämnats av de portugisiska myndigheter inte dra slutsatsen att ersättningen hade beräknats med hänsyn till en rimlig vinst som inte översteg den genomsnittliga avgiften i sektorn. Kommissionen har flera gånger bett de portugisiska myndigheterna att lämna in alla uppgifter som krävs för att kunna fastställa om villkoren för undantaget för statligt stöd som beviljas i form av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse är uppfyllda i detta fall. I de uppgifter som lämnats av de portugisiska myndigheterna nämns faktiskt ingenting om att en jämförelse med andra företag har gjorts för att fastställa den genomsnittliga avgift som konstaterats inom den berörda sektorn.

| (156) | Kommissionen kan följaktligen inte dra slutsatsen att stödet till förmån för tjänsteleverantörerna är förenligt i den mening som avses i artikel 106.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen kan följaktligen inte dra slutsatsen att stödet till förmån för tjänsteleverantörerna är förenligt i den mening som avses i artikel 106.2 i EUF-fördraget.

b)   Stödets förenlighet enligt artikel 107.3 i EUF-fördraget

| (157) | Enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget kan stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner anses vara förenligt med den inre marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. För att kunna omfattas av det undantag som avses i nämnda punkt måste stöden bidra till utvecklingen av sektorn i fråga. |
| --- | --- |

(157)

Enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget kan stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner anses vara förenligt med den inre marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. För att kunna omfattas av det undantag som avses i nämnda punkt måste stöden bidra till utvecklingen av sektorn i fråga.

| (158) | I detta fall anger de portugisiska myndigheterna att de har stått för alla kostnader i samband med insamling, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän sedan 1999. Sedan oktober 2002 har finansieringen av kostnaderna i samband med samma åtgärder för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän garanterats genom intäkterna från en avgift som tagits ut från slakteriföretag, importörer av icke urbenat nöt- och griskött samt från operatörer som bedriver handel inom gemenskapen, det vill säga de som handlar med eller tar emot icke urbenat nöt- och griskött, om de inte själva tagit på sig ansvaret för dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(158)

I detta fall anger de portugisiska myndigheterna att de har stått för alla kostnader i samband med insamling, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän sedan 1999. Sedan oktober 2002 har finansieringen av kostnaderna i samband med samma åtgärder för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän garanterats genom intäkterna från en avgift som tagits ut från slakteriföretag, importörer av icke urbenat nöt- och griskött samt från operatörer som bedriver handel inom gemenskapen, det vill säga de som handlar med eller tar emot icke urbenat nöt- och griskött, om de inte själva tagit på sig ansvaret för dessa åtgärder.

| (159) | Enligt punkt 23.3 i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn för perioden 2000–2006 (49) (nedan kallade riktlinjerna för jordbrukssektorn) och Kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt
   (50), måste allt stöd som är olagligt i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 bedömas i enlighet med de bestämmelser och riktlinjer som gällde när stödet beviljades. År 2002 antog kommissionen Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd när det gäller TSE-test, döda djur och slaktavfall (nedan kallade TSE-riktlinjerna). De riktlinjerna var tillämpliga från den 1 januari 2003 till den 31 december 2006 (51). I punkt 44 i TSE-riktlinjerna föreskrivs ett undantag från principen om att olagligt stöd måste bedömas i enlighet med de bestämmelser som gällde när stödet beviljades för fall som gäller bland annat slaktavfall. Enligt punkt 47 i TSE-riktlinjerna kommer kommissionen att tillämpa de principer som grundar sig på punkt 11.4 i riktlinjerna för jordbrukssektorn på det olagliga stöd som avser slaktavfall och som beviljades före utgången av 2002. Punkt 47 i TSE-riktlinjerna utgör följaktligen den relevanta rättsliga grunden för bedömningen av det stöd som beviljades från och med år 1999. |
| --- | --- |

(159)

Enligt punkt 23.3 i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn för perioden 2000–2006 (49) (nedan kallade riktlinjerna för jordbrukssektorn) och Kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt
   (50), måste allt stöd som är olagligt i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 bedömas i enlighet med de bestämmelser och riktlinjer som gällde när stödet beviljades. År 2002 antog kommissionen Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd när det gäller TSE-test, döda djur och slaktavfall (nedan kallade TSE-riktlinjerna). De riktlinjerna var tillämpliga från den 1 januari 2003 till den 31 december 2006 (51). I punkt 44 i TSE-riktlinjerna föreskrivs ett undantag från principen om att olagligt stöd måste bedömas i enlighet med de bestämmelser som gällde när stödet beviljades för fall som gäller bland annat slaktavfall. Enligt punkt 47 i TSE-riktlinjerna kommer kommissionen att tillämpa de principer som grundar sig på punkt 11.4 i riktlinjerna för jordbrukssektorn på det olagliga stöd som avser slaktavfall och som beviljades före utgången av 2002. Punkt 47 i TSE-riktlinjerna utgör följaktligen den relevanta rättsliga grunden för bedömningen av det stöd som beviljades från och med år 1999.

| (160) | I enlighet med punkt 194 c i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 tillämpar kommissionen sedan ikraftträdandet av de riktlinjerna den 1 januari 2007 inte längre TSE-riktlinjerna, med undantag för de statliga stöd som beviljats före den 1 januari 2007 och som avses i punkt 43 och följande i de riktlinjerna. Följaktligen är det punkt 47 och följande i TSE-riktlinjerna som är de tillämpliga bestämmelserna för olagligt stöd avseende slakteriavfall från och med den 1 januari 2003. |
| --- | --- |

(160)

I enlighet med punkt 194 c i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 tillämpar kommissionen sedan ikraftträdandet av de riktlinjerna den 1 januari 2007 inte längre TSE-riktlinjerna, med undantag för de statliga stöd som beviljats före den 1 januari 2007 och som avses i punkt 43 och följande i de riktlinjerna. Följaktligen är det punkt 47 och följande i TSE-riktlinjerna som är de tillämpliga bestämmelserna för olagligt stöd avseende slakteriavfall från och med den 1 januari 2003.

| (161) | I punkt 47 i TSE-riktlinjerna föreskrivs en rad bestämmelser rörande slaktavfall. |
| --- | --- |

(161)

I punkt 47 i TSE-riktlinjerna föreskrivs en rad bestämmelser rörande slaktavfall.

| (162) | Enligt punkt 47 i TSE-riktlinjerna har när det gäller slaktavfall ett antal beslut i enskilda ärenden fattats av kommissionen sedan januari 2001 om att godkänna statligt stöd upp till 100 procent av kostnaderna för bortskaffande av specificerat riskmaterial, kött- och benmjöl samt foder som innehåller sådana produkter som måste bortskaffas som en följd av ny gemenskapslagstiftning om transmissibel spongiform encefalopati (TSE). Dessa beslut grundades särskilt på punkt 11.4 i riktlinjerna för jordbrukssektorn, med hänsyn till den kortvariga karaktären hos dessa stöd och till behovet att på lång sikt respektera principen om att förorenaren ska betala. Kommissionen har i undantagsfall accepterat att sådant statligt stöd också beviljas andra aktörer än de som är verksamma inom uppfödningen av levande djur, till exempel slakterier. För olagligt stöd som beviljats före utgången av 2002 för jämförbara kostnader i anslutning till ny lagstiftning om TSE kommer kommissionen, om inte andra bestämmelser i gemenskapslagstiftningen lägger hinder i vägen, att tillämpa samma princip. |
| --- | --- |

(162)

Enligt punkt 47 i TSE-riktlinjerna har när det gäller slaktavfall ett antal beslut i enskilda ärenden fattats av kommissionen sedan januari 2001 om att godkänna statligt stöd upp till 100 procent av kostnaderna för bortskaffande av specificerat riskmaterial, kött- och benmjöl samt foder som innehåller sådana produkter som måste bortskaffas som en följd av ny gemenskapslagstiftning om transmissibel spongiform encefalopati (TSE). Dessa beslut grundades särskilt på punkt 11.4 i riktlinjerna för jordbrukssektorn, med hänsyn till den kortvariga karaktären hos dessa stöd och till behovet att på lång sikt respektera principen om att förorenaren ska betala. Kommissionen har i undantagsfall accepterat att sådant statligt stöd också beviljas andra aktörer än de som är verksamma inom uppfödningen av levande djur, till exempel slakterier. För olagligt stöd som beviljats före utgången av 2002 för jämförbara kostnader i anslutning till ny lagstiftning om TSE kommer kommissionen, om inte andra bestämmelser i gemenskapslagstiftningen lägger hinder i vägen, att tillämpa samma princip.

| (163) | I punkt 47 i TSE-riktlinjerna påminner man om att kommissionen i undantagsfall har accepterat att sådant statligt stöd också beviljas andra aktörer än de som är verksamma inom uppfödningen av levande djur, till exempel slakterier. Kommissionen har tidigare beslutat att detta undantag även ska omfatta andra företag som utför uppgifter som har ett nära samband med produktionen av levande djur, till exempel hästslakterier. |
| --- | --- |

(163)

I punkt 47 i TSE-riktlinjerna påminner man om att kommissionen i undantagsfall har accepterat att sådant statligt stöd också beviljas andra aktörer än de som är verksamma inom uppfödningen av levande djur, till exempel slakterier. Kommissionen har tidigare beslutat att detta undantag även ska omfatta andra företag som utför uppgifter som har ett nära samband med produktionen av levande djur, till exempel hästslakterier.

| (164) | Kommissionen har på grundval av punkt 11.4 i riktlinjerna för jordbrukssektorn tillåtit stöd för upp till 100 procent av de faktiska kostnader som uppstått för hälsokontroller, prover och andra kontrollåtgärder, inköp och administration av läkemedel och växtskyddsprodukter samt kostnader för att förstöra grödor enligt följande villkor:






  — | Det finns ett lämpligt program på gemenskapsnivå eller på nationell eller regional nivå för att förebygga, kontrollera eller utrota den aktuella sjukdomen. |
| --- | --- | --- |

(164)

Kommissionen har på grundval av punkt 11.4 i riktlinjerna för jordbrukssektorn tillåtit stöd för upp till 100 procent av de faktiska kostnader som uppstått för hälsokontroller, prover och andra kontrollåtgärder, inköp och administration av läkemedel och växtskyddsprodukter samt kostnader för att förstöra grödor enligt följande villkor:

—

Det finns ett lämpligt program på gemenskapsnivå eller på nationell eller regional nivå för att förebygga, kontrollera eller utrota den aktuella sjukdomen.

| — | Sjukdomarna utgör en källa till oro för de offentliga myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Sjukdomarna utgör en källa till oro för de offentliga myndigheterna.

| — | Syftet med stödåtgärderna är förebyggande och/eller en ersättning. |
| --- | --- |

—

Syftet med stödåtgärderna är förebyggande och/eller en ersättning.

| — | Stödet är förenligt med gemenskapens veterinära och fytosanitära lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Stödet är förenligt med gemenskapens veterinära och fytosanitära lagstiftning.

| (165) | Enligt punkt 47 i TSE-riktlinjerna är även dessa principer tillämpliga. |
| --- | --- |

(165)

Enligt punkt 47 i TSE-riktlinjerna är även dessa principer tillämpliga.

| (166) | BSE är en överförbar sjukdom som utgör ett hot mot människors hälsa. Det är en djursjukdom vars primärutbrott måste anmälas direkt till kommissionen och de andra medlemsstaterna (52). Syftet med stödåtgärden var att säkerställa att de nödvändiga skyddsåtgärderna rörande insamling, transport, bearbetning och destruktion genomfördes i enlighet med den gällande veterinära lagstiftningen under perioden 1999–2005 inom köttsektorn. |
| --- | --- |

(166)

BSE är en överförbar sjukdom som utgör ett hot mot människors hälsa. Det är en djursjukdom vars primärutbrott måste anmälas direkt till kommissionen och de andra medlemsstaterna (52). Syftet med stödåtgärden var att säkerställa att de nödvändiga skyddsåtgärderna rörande insamling, transport, bearbetning och destruktion genomfördes i enlighet med den gällande veterinära lagstiftningen under perioden 1999–2005 inom köttsektorn.

| (167) | Kommissionen noterar i detta avseende att Portugal har angivit att den portugisiska staten stod för alla kostnader i samband med insamling, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän under perioden 1999–2002, med anledning av de nödåtgärder som kommissionen godkänt inom ramen för beslut 98/653/EG om förbud mot export av kött- och benmjöl från däggdjur. Kommissionen noterar även att embargoåtgärderna rörande nötkött från Portugal inte upphävdes förrän genom antagandet av förordning (EG) nr 1993/2004. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen noterar i detta avseende att Portugal har angivit att den portugisiska staten stod för alla kostnader i samband med insamling, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän under perioden 1999–2002, med anledning av de nödåtgärder som kommissionen godkänt inom ramen för beslut 98/653/EG om förbud mot export av kött- och benmjöl från däggdjur. Kommissionen noterar även att embargoåtgärderna rörande nötkött från Portugal inte upphävdes förrän genom antagandet av förordning (EG) nr 1993/2004.

| (168) | Kommissionen betonar dessutom att enligt punkterna 33 och 34 i TSE-riktlinjerna ska tjänsteleverantörerna väljas ut och betalas enligt marknadsmässiga principer på ett sätt som inte är diskriminerande (se skäl 21 och följande i detta beslut). Med hänsyn till hur brådskande det var att vidta åtgärderna kan kommissionen i detta fall acceptera att de portugisiska myndigheterna valde tjänsteleverantörer i enlighet med lagdekret nr 197/99 av den 8 juni 1999, som enligt de uppgifter som lämnats av de portugisiska myndigheterna är det nationella instrumentet för införlivande av direktiv 97/52/EG, utan att använda sig av förfaranden för offentlig upphandling (se punkt 24 i detta beslut). |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen betonar dessutom att enligt punkterna 33 och 34 i TSE-riktlinjerna ska tjänsteleverantörerna väljas ut och betalas enligt marknadsmässiga principer på ett sätt som inte är diskriminerande (se skäl 21 och följande i detta beslut). Med hänsyn till hur brådskande det var att vidta åtgärderna kan kommissionen i detta fall acceptera att de portugisiska myndigheterna valde tjänsteleverantörer i enlighet med lagdekret nr 197/99 av den 8 juni 1999, som enligt de uppgifter som lämnats av de portugisiska myndigheterna är det nationella instrumentet för införlivande av direktiv 97/52/EG, utan att använda sig av förfaranden för offentlig upphandling (se punkt 24 i detta beslut).

| (169) | Enligt de portugisiska myndigheterna antogs lagdekret 2002 för att beakta deras åtaganden inom ramen för rådets beslut 2000/766/EG, med iakttagande av principen om att förorenaren betalar (se skäl 65 och 66 i det här beslutet). De har bekräftat att medlen inte kunde omdirigeras till eventuell konkurrerande verksamhet som företagen skulle kunna ägna sig åt, eftersom den enda verksamhet som dessa företag faktiskt bedrev var insamling, bearbetning, transport och destruktion av animaliska biprodukter. |
| --- | --- |

(169)

Enligt de portugisiska myndigheterna antogs lagdekret 2002 för att beakta deras åtaganden inom ramen för rådets beslut 2000/766/EG, med iakttagande av principen om att förorenaren betalar (se skäl 65 och 66 i det här beslutet). De har bekräftat att medlen inte kunde omdirigeras till eventuell konkurrerande verksamhet som företagen skulle kunna ägna sig åt, eftersom den enda verksamhet som dessa företag faktiskt bedrev var insamling, bearbetning, transport och destruktion av animaliska biprodukter.

| (170) | Kommissionen konstaterar dessutom att ansvaret för tjänsten och dess finansiering överfördes till operatörerna, med iakttagande av en övergångsperiod, genom det system som inrättades genom lagdekret 2003. |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen konstaterar dessutom att ansvaret för tjänsten och dess finansiering överfördes till operatörerna, med iakttagande av en övergångsperiod, genom det system som inrättades genom lagdekret 2003.

| (171) | Med hänsyn till de speciella omständigheterna och den nödsituation som uppstått på grund av risken för spridning av BSE under perioden 1999–2004 och det faktum att det system som infördes genom lagdekret 2003 innehöll bestämmelser om en successiv överföring av ansvaret för och finansieringen av tjänsterna till sektorns operatörer, anser kommissionen att stödet kan betraktas som kortvarigt och att det på lång sikt beaktar principen om att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

(171)

Med hänsyn till de speciella omständigheterna och den nödsituation som uppstått på grund av risken för spridning av BSE under perioden 1999–2004 och det faktum att det system som infördes genom lagdekret 2003 innehöll bestämmelser om en successiv överföring av ansvaret för och finansieringen av tjänsterna till sektorns operatörer, anser kommissionen att stödet kan betraktas som kortvarigt och att det på lång sikt beaktar principen om att förorenaren betalar.

| (172) | Kommissionen kan följaktligen på grundval av de uppgifter som den förfogar över dra slutsatsen att det stöd som beviljades under perioden 1999–2002 kan omfattas av det undantag som föreskrivs i artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(172)

Kommissionen kan följaktligen på grundval av de uppgifter som den förfogar över dra slutsatsen att det stöd som beviljades under perioden 1999–2002 kan omfattas av det undantag som föreskrivs i artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

| (173) | För det stöd som beviljades under perioden från 2003 till november 2005 anser kommissionen, med hänsyn till den nödsituation som rådde fram till slutet av 2004 och till det faktum att det system som infördes genom lagdekretet innehöll bestämmelser om en successiv överföring av ansvaret för och finansieringen av tjänsterna enligt vad som anges ovan, att stödet kan betraktas som förenligt och överensstämmande med punkt 47 i TSE-riktlinjerna förutsatt att det överensstämmer med de faktiska kostnaderna för de tjänster som erhölls. |
| --- | --- |

(173)

För det stöd som beviljades under perioden från 2003 till november 2005 anser kommissionen, med hänsyn till den nödsituation som rådde fram till slutet av 2004 och till det faktum att det system som infördes genom lagdekretet innehöll bestämmelser om en successiv överföring av ansvaret för och finansieringen av tjänsterna enligt vad som anges ovan, att stödet kan betraktas som förenligt och överensstämmande med punkt 47 i TSE-riktlinjerna förutsatt att det överensstämmer med de faktiska kostnaderna för de tjänster som erhölls.

| (174) | De portugisiska myndigheterna har i enlighet med skäl 100 i detta beslut visat att stödet motsvarar tjänsteleverantörernas faktiska utgifter för tjänsternas tillhandahållande under perioden 1999–2005. |
| --- | --- |

(174)

De portugisiska myndigheterna har i enlighet med skäl 100 i detta beslut visat att stödet motsvarar tjänsteleverantörernas faktiska utgifter för tjänsternas tillhandahållande under perioden 1999–2005.

| (175) | Följaktligen drar kommissionen på grundval av de uppgifter som den förfogar över slutsatsen att det stöd som under perioden 2003–november 2005 beviljades till tjänsteleverantörerna kan omfattas av det undantag som föreskrivs i artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(175)

Följaktligen drar kommissionen på grundval av de uppgifter som den förfogar över slutsatsen att det stöd som under perioden 2003–november 2005 beviljades till tjänsteleverantörerna kan omfattas av det undantag som föreskrivs i artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

3.1.2   
  Stöd till slakteriföretag och styckningsanläggningar, importörer och operatörer som inom gemenskapen bedriver handel inom sektorn samt uppfödare

| (176) | Som kommissionen konstaterar i skäl 166 i detta beslut ledde risken för att BSE skulle sprida sig i Portugal under perioden 1999–2004 till särskilda omständigheter och en nödsituation. Med hänsyn till denna exceptionella situation och eftersom det system som infördes genom lagdekret 2003 innehöll bestämmelser om en successiv överföring av ansvaret för och finansieringen av tjänsterna till sektorns operatörer, anser kommissionen att stödet kan betraktas som kortvarigt och att det på lång sikt beaktar principen om att förorenaren betalar. I enlighet med sin tidigare praxis anser kommissionen i detta fall att stödet enligt punkt 47 i TSE-riktlinjerna i undantagsfall kunde beviljas till andra operatörer inom sektorn, bland annat slakteriföretag och styckningsanläggningar samt importörer och operatörer som inom gemenskapen bedriver handel inom sektorn. |
| --- | --- |

(176)

Som kommissionen konstaterar i skäl 166 i detta beslut ledde risken för att BSE skulle sprida sig i Portugal under perioden 1999–2004 till särskilda omständigheter och en nödsituation. Med hänsyn till denna exceptionella situation och eftersom det system som infördes genom lagdekret 2003 innehöll bestämmelser om en successiv överföring av ansvaret för och finansieringen av tjänsterna till sektorns operatörer, anser kommissionen att stödet kan betraktas som kortvarigt och att det på lång sikt beaktar principen om att förorenaren betalar. I enlighet med sin tidigare praxis anser kommissionen i detta fall att stödet enligt punkt 47 i TSE-riktlinjerna i undantagsfall kunde beviljas till andra operatörer inom sektorn, bland annat slakteriföretag och styckningsanläggningar samt importörer och operatörer som inom gemenskapen bedriver handel inom sektorn.

| (177) | Kommissionen har dessutom konstaterat att när det gäller de företag som tillhandahöll tjänsterna har stödet beviljats i enlighet med de principer som anges i punkt 47 i TSE-riktlinjerna. |
| --- | --- |

(177)

Kommissionen har dessutom konstaterat att när det gäller de företag som tillhandahöll tjänsterna har stödet beviljats i enlighet med de principer som anges i punkt 47 i TSE-riktlinjerna.

| (178) | När det gäller slakteriföretag och styckningsanläggningar, importörer och operatörer som bedriver handel inom sektorn kan kommissionen alltså konstatera att det stöd som beviljats kan omfattas av det undantag som anges i artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(178)

När det gäller slakteriföretag och styckningsanläggningar, importörer och operatörer som bedriver handel inom sektorn kan kommissionen alltså konstatera att det stöd som beviljats kan omfattas av det undantag som anges i artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

| (179) | När det gäller uppfödarna har kommissionen dessutom dragit slutsatsen att stödet, med hänsyn till övervägandena i skäl 160 och följande i detta beslut, har beviljats i enlighet med de principer som anges i punkt 47 i TSE-riktlinjerna, vilket innebär att det kan omfattas av det undantag som anges i artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(179)

När det gäller uppfödarna har kommissionen dessutom dragit slutsatsen att stödet, med hänsyn till övervägandena i skäl 160 och följande i detta beslut, har beviljats i enlighet med de principer som anges i punkt 47 i TSE-riktlinjerna, vilket innebär att det kan omfattas av det undantag som anges i artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

3.2   STÖDETS FINANSIERING

| (180) | Sedan oktober 2002, det datum då lagdekret 2002 trädde i kraft, har finansieringen av kostnaderna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän säkerställts genom intäkterna från en skatteliknande avgift för slakteriföretag, importörer av icke urbenat nöt- och griskött samt operatörer som bedriver handel inom gemenskapen, det vill säga de som handlar med eller tar emot icke urbenat nöt- och griskött. |
| --- | --- |

(180)

Sedan oktober 2002, det datum då lagdekret 2002 trädde i kraft, har finansieringen av kostnaderna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän säkerställts genom intäkterna från en skatteliknande avgift för slakteriföretag, importörer av icke urbenat nöt- och griskött samt operatörer som bedriver handel inom gemenskapen, det vill säga de som handlar med eller tar emot icke urbenat nöt- och griskött.

| (181) | I enlighet med domstolens rättspraxis (53) anser kommissionen normalt att en finansiering av statligt stöd genom obligatoriska avgifter kan inverka på stödet genom en skyddseffekt som går längre än själva stödet. De aktuella avgifterna utgör otvivelaktigt obligatoriska avgifter. Kommissionen anser att en följd av denna rättspraxis är att stöd inte får finansieras genom skatteliknande avgifter som också belastar produkter som importeras från andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(181)

I enlighet med domstolens rättspraxis (53) anser kommissionen normalt att en finansiering av statligt stöd genom obligatoriska avgifter kan inverka på stödet genom en skyddseffekt som går längre än själva stödet. De aktuella avgifterna utgör otvivelaktigt obligatoriska avgifter. Kommissionen anser att en följd av denna rättspraxis är att stöd inte får finansieras genom skatteliknande avgifter som också belastar produkter som importeras från andra medlemsstater.

| (182) | Med hänsyn till denna rättspraxis och till att åtgärden har beviljats med hjälp av statliga medel och följaktligen utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget, måste det kontrolleras om åtgärden har en diskriminerande karaktär som strider mot artikel 110 i EUF-fördraget i den mån som produkterna från andra medlemsstater också omfattades av avgiftsskyldigheten. |
| --- | --- |

(182)

Med hänsyn till denna rättspraxis och till att åtgärden har beviljats med hjälp av statliga medel och följaktligen utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget, måste det kontrolleras om åtgärden har en diskriminerande karaktär som strider mot artikel 110 i EUF-fördraget i den mån som produkterna från andra medlemsstater också omfattades av avgiftsskyldigheten.

| (183) | De portugisiska myndigheterna har motiverat avgifterna för importerat icke urbenat kött med att dessa importerade produkter kunde omfattas av systemet på samma sätt som de nationella produkterna, eftersom förekomsten av icke urbenat kött innebar att det fanns biprodukter som omfattades av tjänsterna för insamling. transport, bearbetning och destruktion. |
| --- | --- |

(183)

De portugisiska myndigheterna har motiverat avgifterna för importerat icke urbenat kött med att dessa importerade produkter kunde omfattas av systemet på samma sätt som de nationella produkterna, eftersom förekomsten av icke urbenat kött innebar att det fanns biprodukter som omfattades av tjänsterna för insamling. transport, bearbetning och destruktion.

| (184) | Enligt de uppgifter som kommissionen har tillgång till har avgifterna påförts slakteriföretag och importörer av hela och halva slaktkroppar samt andra icke urbenade delar av nötkreatur och svin (se artikel 2.2 i lagdekret 2002) för att säkerställa tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän (artikel 1.1 i lagdekret 2002). |
| --- | --- |

(184)

Enligt de uppgifter som kommissionen har tillgång till har avgifterna påförts slakteriföretag och importörer av hela och halva slaktkroppar samt andra icke urbenade delar av nötkreatur och svin (se artikel 2.2 i lagdekret 2002) för att säkerställa tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött från däggdjur och fjäderfän (artikel 1.1 i lagdekret 2002).

| (185) | Dessa uppgifter ledde till att kommissionen tvivlade på om de avgifter som påfördes de avgiftsskyldiga motsvarade de tjänster som de mottog. Kommissionen hade konstaterat att det inte kunde uteslutas att det fanns ett potentiellt diskriminerande system gentemot importerade produkter från andra medlemsstater, för vilka det var nödvändigt att betala avgiften. |
| --- | --- |

(185)

Dessa uppgifter ledde till att kommissionen tvivlade på om de avgifter som påfördes de avgiftsskyldiga motsvarade de tjänster som de mottog. Kommissionen hade konstaterat att det inte kunde uteslutas att det fanns ett potentiellt diskriminerande system gentemot importerade produkter från andra medlemsstater, för vilka det var nödvändigt att betala avgiften.

| (186) | De portugisiska myndigheterna har i efterhand försäkrat att tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter från fjäderfäkött inte finansierades med de avgifter som togs ut från slakteriföretag och importörer av hela eller halva slaktkroppar och andra icke urbenade delar av nötkreatur och svin. Tjänsterna finansierades i stället enligt bilaga 1 till lagdekret 2002 av de slakteriföretag för fjäderfän som inte främjade insamling, transport, bearbetning och destruktion av de biprodukter som skapades i samband med slakt av fjäderfän. Importörer eller operatörer som handlar med slaktkroppar av fjäderfä är befriade från avgiften med hänsyn till att huvuddelen av de fjäderfäprodukter som importeras inte ger upphov till biprodukter. |
| --- | --- |

(186)

De portugisiska myndigheterna har i efterhand försäkrat att tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter från fjäderfäkött inte finansierades med de avgifter som togs ut från slakteriföretag och importörer av hela eller halva slaktkroppar och andra icke urbenade delar av nötkreatur och svin. Tjänsterna finansierades i stället enligt bilaga 1 till lagdekret 2002 av de slakteriföretag för fjäderfän som inte främjade insamling, transport, bearbetning och destruktion av de biprodukter som skapades i samband med slakt av fjäderfän. Importörer eller operatörer som handlar med slaktkroppar av fjäderfä är befriade från avgiften med hänsyn till att huvuddelen av de fjäderfäprodukter som importeras inte ger upphov till biprodukter.

| (187) | När det gäller importörer och operatörer som bedriver handel med hela eller halva slaktkroppar och andra icke urbenade delar av nötkreatur och svin har de portugisiska myndigheterna däremot verifierat att dessa icke urbenade importerade delar ger upphov till biprodukter. |
| --- | --- |

(187)

När det gäller importörer och operatörer som bedriver handel med hela eller halva slaktkroppar och andra icke urbenade delar av nötkreatur och svin har de portugisiska myndigheterna däremot verifierat att dessa icke urbenade importerade delar ger upphov till biprodukter.

| (188) | Kommissionen bad redan vid föreläggandet om att lämna upplysningar och sedan även i samband med att det formella granskningsförfarandet inleddes de portugisiska myndigheterna att försäkra att de importerade produkterna kunde omfattas av systemet på samma sätt som de nationella produkterna och på så sätt bevisa genom sifferuppgifter att det under en given referensperiod hade funnits en penningmässig likvärdighet mellan de belopp som tagits ut för de icke urbenade produkterna av nöt- och griskött från andra medlemsstater och kostnaderna för de tjänster som de nationella produkterna var berättigade till med ensamrätt (se punkt 37 h i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet). |
| --- | --- |

(188)

Kommissionen bad redan vid föreläggandet om att lämna upplysningar och sedan även i samband med att det formella granskningsförfarandet inleddes de portugisiska myndigheterna att försäkra att de importerade produkterna kunde omfattas av systemet på samma sätt som de nationella produkterna och på så sätt bevisa genom sifferuppgifter att det under en given referensperiod hade funnits en penningmässig likvärdighet mellan de belopp som tagits ut för de icke urbenade produkterna av nöt- och griskött från andra medlemsstater och kostnaderna för de tjänster som de nationella produkterna var berättigade till med ensamrätt (se punkt 37 h i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet).

| (189) | De portugisiska myndigheterna har försäkrat att importerade icke urbenade delar var berättigade till tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött på samma sätt som de nationella produkterna, men de har inte tillhandahållit några exakta sifferuppgifter som överensstämmer med detta påstående. |
| --- | --- |

(189)

De portugisiska myndigheterna har försäkrat att importerade icke urbenade delar var berättigade till tjänsterna för insamling, transport, bearbetning och destruktion av biprodukter av kött på samma sätt som de nationella produkterna, men de har inte tillhandahållit några exakta sifferuppgifter som överensstämmer med detta påstående.

| (190) | Kommissionen kan följaktligen inte på grundval av de uppgifter som tillhandahållits dra slutsatsen att den avgift som infördes genom lagdekret 2002 och som togs ut på importerade produkter är likvärdig med det belopp som motsvarar de tjänster som de biprodukter som uppkommer genom dessa importerade produkter är berättigade till, och följaktligen att de importerade produkterna kunde vara berättigade till de tjänster som finansierades genom stödåtgärden i samma utsträckning som de nationella produkterna. |
| --- | --- |

(190)

Kommissionen kan följaktligen inte på grundval av de uppgifter som tillhandahållits dra slutsatsen att den avgift som infördes genom lagdekret 2002 och som togs ut på importerade produkter är likvärdig med det belopp som motsvarar de tjänster som de biprodukter som uppkommer genom dessa importerade produkter är berättigade till, och följaktligen att de importerade produkterna kunde vara berättigade till de tjänster som finansierades genom stödåtgärden i samma utsträckning som de nationella produkterna.

| (191) | I kraft av artikel 3.2 i lagdekret 2003 är slakteriföretag, styckningsanläggningar, kläckningsanläggningar och äggproduktindustrier skyldiga att betala de avgifter som fastställs i bilaga 1 till lagdekret 2002, med undantag för de organ som omfattas av den alternativa ordning som föreskrivs i det dekretet och som ska betala de avgifter som föreskrivs i bilaga 2 fram till godkännandet av planen för destruktion av kategori 3-material. För kategori 1- och 2-material var de skyldiga att före planens godkännande betala 0,35 euro/kg för materialet (artikel 5.1 i lagdekret 2003). |
| --- | --- |

(191)

I kraft av artikel 3.2 i lagdekret 2003 är slakteriföretag, styckningsanläggningar, kläckningsanläggningar och äggproduktindustrier skyldiga att betala de avgifter som fastställs i bilaga 1 till lagdekret 2002, med undantag för de organ som omfattas av den alternativa ordning som föreskrivs i det dekretet och som ska betala de avgifter som föreskrivs i bilaga 2 fram till godkännandet av planen för destruktion av kategori 3-material. För kategori 1- och 2-material var de skyldiga att före planens godkännande betala 0,35 euro/kg för materialet (artikel 5.1 i lagdekret 2003).

| (192) | När det gäller de ändringar av avgiftssystemet som införts genom lagdekret 2003 har kommissionen uppmanat de portugisiska myndigheterna att visa att de importerade produkterna har varit berättigade till tjänsterna i fråga i samma utsträckning som de nationella produkterna. |
| --- | --- |

(192)

När det gäller de ändringar av avgiftssystemet som införts genom lagdekret 2003 har kommissionen uppmanat de portugisiska myndigheterna att visa att de importerade produkterna har varit berättigade till tjänsterna i fråga i samma utsträckning som de nationella produkterna.

| (193) | De portugisiska myndigheterna har bekräftat att den avgift som infördes genom lagdekret 2003 var baserad på de biprodukter som faktiskt uppkommit och att de importerade produkterna var berättigade till tjänsterna i samma utsträckning. Kommissionen konstaterar dock att de portugisiska myndigheterna inte har inkommit med några sifferuppgifter som stödjer dessa påståenden. |
| --- | --- |

(193)

De portugisiska myndigheterna har bekräftat att den avgift som infördes genom lagdekret 2003 var baserad på de biprodukter som faktiskt uppkommit och att de importerade produkterna var berättigade till tjänsterna i samma utsträckning. Kommissionen konstaterar dock att de portugisiska myndigheterna inte har inkommit med några sifferuppgifter som stödjer dessa påståenden.

| (194) | I brist på underlag kan kommissionen inte dra slutsatsen att den avgift som infördes genom lagdekret 2003 var likvärdig med de belopp som motsvarade de tjänster som de biprodukter som uppkom genom dessa importerade produkter var berättigade till, och följaktligen att de importerade produkterna kunde vara berättigade till de tjänster som finansierades genom stödåtgärder i samma utsträckning som de nationella produkterna. |
| --- | --- |

(194)

I brist på underlag kan kommissionen inte dra slutsatsen att den avgift som infördes genom lagdekret 2003 var likvärdig med de belopp som motsvarade de tjänster som de biprodukter som uppkom genom dessa importerade produkter var berättigade till, och följaktligen att de importerade produkterna kunde vara berättigade till de tjänster som finansierades genom stödåtgärder i samma utsträckning som de nationella produkterna.

| (195) | Kommissionen konstaterar att det avgiftssystem som införts på grundval av lagdekret 2002 och av den övergångsordning som fastställs i artiklarna 3.2 och 5.2 i lagdekret 2003 inte är förenligt med artikel 110 i EUF-förordningen eftersom det är ett system som har en potentiellt diskriminerande effekt gentemot importerade produkter från andra medlemsstater, som också blir tvungna att betala avgiften. |
| --- | --- |

(195)

Kommissionen konstaterar att det avgiftssystem som införts på grundval av lagdekret 2002 och av den övergångsordning som fastställs i artiklarna 3.2 och 5.2 i lagdekret 2003 inte är förenligt med artikel 110 i EUF-förordningen eftersom det är ett system som har en potentiellt diskriminerande effekt gentemot importerade produkter från andra medlemsstater, som också blir tvungna att betala avgiften.

VI.   SLUTSATSER

| (196) | Kommissionen beklagar att Portugal olagligen har beviljat stöd till förmån för insamling, transport, bearbetning och destruktion av slakteriavfall i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(196)

Kommissionen beklagar att Portugal olagligen har beviljat stöd till förmån för insamling, transport, bearbetning och destruktion av slakteriavfall i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (197) | Stödåtgärderna till förmån för insamling, transport, bearbetning och destruktion av slakteriavfall uppfyller kraven i tillämpliga gemenskapsbestämmelser med avseende på stödmottagarna. Finansieringen av stödet genom det avgiftssystem som införts på grundval av lagdekret 2002 och den övergångsordning som fastställs genom artiklarna 3.2 och 5.2 i lagdekret nr 244/2003 är däremot inte förenlig med den inre marknaden på grund av den potentiellt diskriminerande effekten gentemot importerade produkter från andra medlemsstater, som också blir tvungna att betala avgiften. |
| --- | --- |

(197)

Stödåtgärderna till förmån för insamling, transport, bearbetning och destruktion av slakteriavfall uppfyller kraven i tillämpliga gemenskapsbestämmelser med avseende på stödmottagarna. Finansieringen av stödet genom det avgiftssystem som införts på grundval av lagdekret 2002 och den övergångsordning som fastställs genom artiklarna 3.2 och 5.2 i lagdekret nr 244/2003 är däremot inte förenlig med den inre marknaden på grund av den potentiellt diskriminerande effekten gentemot importerade produkter från andra medlemsstater, som också blir tvungna att betala avgiften.

| (198) | Kommissionen anser att det är lämpligt att i detta fall anta ett villkorat beslut i enlighet med den möjlighet som anges i artikel 7.4 i förordning (EG) nr 659/1999, enligt vilken kommissionen får förena ett positivt beslut med villkor enligt vilka ett stöd kan anses förenligt med den gemensamma marknaden och fastställa skyldigheter för att göra det möjligt att övervaka att beslutet efterlevs. |
| --- | --- |

(198)

Kommissionen anser att det är lämpligt att i detta fall anta ett villkorat beslut i enlighet med den möjlighet som anges i artikel 7.4 i förordning (EG) nr 659/1999, enligt vilken kommissionen får förena ett positivt beslut med villkor enligt vilka ett stöd kan anses förenligt med den gemensamma marknaden och fastställa skyldigheter för att göra det möjligt att övervaka att beslutet efterlevs.

| (199) | För att gottgöra överträdelsen av artikel 110 i EUF-fördraget och retroaktivt undanröja den potentiella diskrimineringen bör Portugal inom en tidsfrist och enligt villkor som fastställs av kommissionen betala tillbaka den del av avgiften som har tagits ut på produkter från andra medlemsstater. När överträdelsen gottgjorts blir de berörda stöden förenliga med artikel 107 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(199)

För att gottgöra överträdelsen av artikel 110 i EUF-fördraget och retroaktivt undanröja den potentiella diskrimineringen bör Portugal inom en tidsfrist och enligt villkor som fastställs av kommissionen betala tillbaka den del av avgiften som har tagits ut på produkter från andra medlemsstater. När överträdelsen gottgjorts blir de berörda stöden förenliga med artikel 107 i EUF-fördraget.

| (200) | Kommissionen fastställer de villkor som måste följas vid återbetalning. Portugal ska således till dem som har erlagt avgiften betala tillbaka den del av denna som har påförts produkter från andra medlemsstater från den dag då avgiften började tillämpas enligt lagdekret 2002 till och med den dag då avgiften senast tillämpades innan den övergångsordning som inrättades genom lagdekret 2003 upphörde att gälla. För detta syfte ska Portugal se till att följande villkor uppfylls:






  — | De avgiftsskyldiga som har ansvarat för inbetalningen av avgiften får, om de kan tillhandahålla bevis för att avgiften har påförts produkter som importerats från andra medlemsstater, kräva återbetalning av en proportionell andel av intäkterna från den avgift som var avsedd att finansiera den del av stödet som uteslutande gynnat nationella produkter. Dessa krav på återbetalning ska lämnas in inom en tidsfrist som fastställs i enlighet med nationell rätt, men under alla omständigheter inom sex månader räknat från dagen för offentliggörandet av det här beslutet. |
| --- | --- | --- |

(200)

Kommissionen fastställer de villkor som måste följas vid återbetalning. Portugal ska således till dem som har erlagt avgiften betala tillbaka den del av denna som har påförts produkter från andra medlemsstater från den dag då avgiften började tillämpas enligt lagdekret 2002 till och med den dag då avgiften senast tillämpades innan den övergångsordning som inrättades genom lagdekret 2003 upphörde att gälla. För detta syfte ska Portugal se till att följande villkor uppfylls:

—

De avgiftsskyldiga som har ansvarat för inbetalningen av avgiften får, om de kan tillhandahålla bevis för att avgiften har påförts produkter som importerats från andra medlemsstater, kräva återbetalning av en proportionell andel av intäkterna från den avgift som var avsedd att finansiera den del av stödet som uteslutande gynnat nationella produkter. Dessa krav på återbetalning ska lämnas in inom en tidsfrist som fastställs i enlighet med nationell rätt, men under alla omständigheter inom sex månader räknat från dagen för offentliggörandet av det här beslutet.

| — | Portugal ska fastställa omfattningen av den eventuella diskriminering som förekommit mot importerade produkter. Portugal ska därför under en referensperiod göra en ekonomisk jämförelse mellan å ena sidan intäkterna från avgiften på nationella produkter och å andra sidan de fördelar som dessa produkter är ensamma om att få. |
| --- | --- |

—

Portugal ska fastställa omfattningen av den eventuella diskriminering som förekommit mot importerade produkter. Portugal ska därför under en referensperiod göra en ekonomisk jämförelse mellan å ena sidan intäkterna från avgiften på nationella produkter och å andra sidan de fördelar som dessa produkter är ensamma om att få.

| — | Återbetalning ska ske inom sex månader från och med den dag då ansökan lämnas in. |
| --- | --- |

—

Återbetalning ska ske inom sex månader från och med den dag då ansökan lämnas in.

| — | De återbetalade beloppen ska uppdateras med räntan från och med den dag då avgifterna togs ut fram till den faktiska återbetalningen. Räntan ska beräknas på grundval av den referensräntesats som kommissionen fastställer med hjälp av metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (54). |
| --- | --- |

—

De återbetalade beloppen ska uppdateras med räntan från och med den dag då avgifterna togs ut fram till den faktiska återbetalningen. Räntan ska beräknas på grundval av den referensräntesats som kommissionen fastställer med hjälp av metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (54).

| — | De portugisiska myndigheterna ska godta alla rimliga bevis från dem som erlagt avgiften som visar de erlagda belopp som har tagits ut på produkter från andra medlemsstater. |
| --- | --- |

—

De portugisiska myndigheterna ska godta alla rimliga bevis från dem som erlagt avgiften som visar de erlagda belopp som har tagits ut på produkter från andra medlemsstater.

| — | För rätten till återbetalning får inga andra villkor ställas, särskilt inte att avgiften inte får ha övervältrats. |
| --- | --- |

—

För rätten till återbetalning får inga andra villkor ställas, särskilt inte att avgiften inte får ha övervältrats.

| — | Om den avgiftsskyldige inte ännu har betalat avgiften ska de portugisiska myndigheterna formellt avstå från att driva in den proportionella andel av denna som påförts produkter som importerats från andra medlemsstater för vilka det visats att den var avsedd att finansiera den del av stödet som uteslutande gynnat nationella produkter. De ska dessutom avstå från att driva in eventuell dröjsmålsränta. |
| --- | --- |

—

Om den avgiftsskyldige inte ännu har betalat avgiften ska de portugisiska myndigheterna formellt avstå från att driva in den proportionella andel av denna som påförts produkter som importerats från andra medlemsstater för vilka det visats att den var avsedd att finansiera den del av stödet som uteslutande gynnat nationella produkter. De ska dessutom avstå från att driva in eventuell dröjsmålsränta.

| — | Om kommissionen så begär ska Portugal lämna in en fullständig rapport som visar att återbetalningarna genomförts på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

—

Om kommissionen så begär ska Portugal lämna in en fullständig rapport som visar att återbetalningarna genomförts på ett tillfredsställande sätt.

| — | Om en avgift för liknande ändamål har tagits ut i en annan medlemsstat för samma produkter som har påförts avgiften i Portugal, ska de portugisiska myndigheterna till de avgiftsskyldiga återbetala den del av avgiften som har tagits ut på produkterna från den andra medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

Om en avgift för liknande ändamål har tagits ut i en annan medlemsstat för samma produkter som har påförts avgiften i Portugal, ska de portugisiska myndigheterna till de avgiftsskyldiga återbetala den del av avgiften som har tagits ut på produkterna från den andra medlemsstaten.

| — | Portugal ska förbinda sig att underrätta alla potentiella avgiftsskyldiga om detta beslut. |
| --- | --- |

—

Portugal ska förbinda sig att underrätta alla potentiella avgiftsskyldiga om detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Portugal har genomfört på grundval av lagdekret nr 393-B/98 av den 4 december 1998 är förenligt med den inre marknaden.

Artikel 2

1.   Det statliga stöd som Portugal har beviljat på grundval av lagdekret nr 197/2002 av den 25 september 2002 och den övergångsordning som fastställs i artikel 3.2 i lagdekret nr 244/2003 av den 7 oktober 2003 är förenligt med den inre marknaden. Detta gäller under förutsättning att Portugal till de avgiftsskyldiga betalar tillbaka den del av avgiften som har påförts produkter från andra medlemsstater från den dag då avgiften började tillämpas enligt lagdekret 2002 till och med det datum då avgiften senast tillämpades innan den övergångsordning som inrättades genom lagdekret 2003 upphörde att gälla.

2.   För detta syfte ska Portugal se till att följande villkor uppfylls:

| — | De avgiftsskyldiga som har ansvarat för inbetalningen av avgiften får, om de kan tillhandahålla bevis för att avgiften har påförts produkter som importerats från andra medlemsstater, kräva återbetalning av en proportionell andel av intäkterna från den avgift som var avsedd att finansiera den del av stödet som uteslutande gynnat nationella produkter. Dessa krav på återbetalning ska lämnas in inom en tidsfrist som fastställs i enlighet med nationell rätt, men under alla omständigheter inom sex månader räknat från dagen för offentliggörandet av det här beslutet. |
| --- | --- |

—

De avgiftsskyldiga som har ansvarat för inbetalningen av avgiften får, om de kan tillhandahålla bevis för att avgiften har påförts produkter som importerats från andra medlemsstater, kräva återbetalning av en proportionell andel av intäkterna från den avgift som var avsedd att finansiera den del av stödet som uteslutande gynnat nationella produkter. Dessa krav på återbetalning ska lämnas in inom en tidsfrist som fastställs i enlighet med nationell rätt, men under alla omständigheter inom sex månader räknat från dagen för offentliggörandet av det här beslutet.

| — | Portugal ska fastställa omfattningen av den eventuella diskriminering som förekommit mot importerade produkter. Portugal ska därför under en referensperiod göra en ekonomisk jämförelse mellan å ena sidan de totala intäkterna från avgiften på nationella produkter och å andra sidan de fördelar som dessa produkter är ensamma om att få. |
| --- | --- |

—

Portugal ska fastställa omfattningen av den eventuella diskriminering som förekommit mot importerade produkter. Portugal ska därför under en referensperiod göra en ekonomisk jämförelse mellan å ena sidan de totala intäkterna från avgiften på nationella produkter och å andra sidan de fördelar som dessa produkter är ensamma om att få.

| — | Återbetalning ska ske inom sex månader från och med den dag då ansökan lämnas in. |
| --- | --- |

—

Återbetalning ska ske inom sex månader från och med den dag då ansökan lämnas in.

| — | De återbetalade beloppen ska uppdateras med räntan från och med den dag då avgiften togs ut fram till den faktiska återbetalningen. Räntan ska beräknas på grundval av den referensräntesats som kommissionen fastställer med hjälp av metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (55). |
| --- | --- |

—

De återbetalade beloppen ska uppdateras med räntan från och med den dag då avgiften togs ut fram till den faktiska återbetalningen. Räntan ska beräknas på grundval av den referensräntesats som kommissionen fastställer med hjälp av metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (55).

| — | De portugisiska myndigheterna ska godta alla rimliga bevis från dem som erlagt avgiften som visar de avgiftsbelopp som har betalats för produkter från andra medlemsstater. |
| --- | --- |

—

De portugisiska myndigheterna ska godta alla rimliga bevis från dem som erlagt avgiften som visar de avgiftsbelopp som har betalats för produkter från andra medlemsstater.

| — | För rätten till återbetalning får inga andra villkor ställas, särskilt inte att avgiften inte får ha övervältrats. |
| --- | --- |

—

För rätten till återbetalning får inga andra villkor ställas, särskilt inte att avgiften inte får ha övervältrats.

| — | Om den avgiftsskyldige inte ännu har betalat avgiften ska de portugisiska myndigheterna formellt avstå från att driva in den proportionella andel av denna som påförts produkter som importerats från andra medlemsstater för vilken det visats att den var avsedd att finansiera den del av stödet som uteslutande gynnat nationella produkter. De ska dessutom avstå från att driva in eventuell dröjsmålsränta. |
| --- | --- |

—

Om den avgiftsskyldige inte ännu har betalat avgiften ska de portugisiska myndigheterna formellt avstå från att driva in den proportionella andel av denna som påförts produkter som importerats från andra medlemsstater för vilken det visats att den var avsedd att finansiera den del av stödet som uteslutande gynnat nationella produkter. De ska dessutom avstå från att driva in eventuell dröjsmålsränta.

| — | Om kommissionen så begär ska Portugal lämna in en fullständig rapport som visar att återbetalningarna genomförts på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

—

Om kommissionen så begär ska Portugal lämna in en fullständig rapport som visar att återbetalningarna genomförts på ett tillfredsställande sätt.

| — | Om en avgift för liknande ändamål har tagits ut i en annan medlemsstat för samma produkter som har påförts avgiften i Portugal, ska de portugisiska myndigheterna till de avgiftsskyldiga återbetala den del av avgiften som har tagits ut på produkterna från den andra medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

Om en avgift för liknande ändamål har tagits ut i en annan medlemsstat för samma produkter som har påförts avgiften i Portugal, ska de portugisiska myndigheterna till de avgiftsskyldiga återbetala den del av avgiften som har tagits ut på produkterna från den andra medlemsstaten.

| — | Portugal ska förbinda sig att underrätta alla potentiella avgiftsskyldiga om detta beslut. |
| --- | --- |

—

Portugal ska förbinda sig att underrätta alla potentiella avgiftsskyldiga om detta beslut.

Artikel 3

Portugal ska inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa detta beslut.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.

Utfärdat i Bryssel den 13 juli 2011.

På kommissionens vägnar

Dacian CIOLOȘ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Diário da República I, serie A – nr 222, 25.9.2002, s. 6535.

1

Diário da República I, serie A

(2)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

2

(3)  Beslut K(2006) 576, som meddelats Portugal genom skrivelse nr SG(2006) D/200772 av den 21 februari 2006.

3

(4)  EUT C 109, 13.5.2009, s. 9.

4

(5)  EGT L 311, 20.11.1998, s. 23.

5

(6)  Diário da República I, serie A – nr 280 av den 4 december 1998, s. 6708.

6

Diário da República I, serie A

(7)  Diário da República I, serie A – nr 132 av den 8 juni 1999, s. 3171.

7

Diário da República I, serie A

(8)  EGT L 328, 28.11.1997, s. 1.

8

(9)  Diário da República II, serie [–] – nr 20 av den 25 januari 1999, s. 935.

9

Diário da República II, serie [–]

(10)  Diário da República II, serie [–] – nr 82 av den 6 april 2001, s. 6270.

10

Diário da República II, serie [–]

(11)  Diário da República II, serie [–] – nr 42 av den 19 februari 2002, s. 3158.

11

Diário da República II, serie [–]

(12)  EGT L 303, 7.12.2000, s. 32.

12

(13)  EGT L 132, 15.5.2001, s. 17.

13

(14)  EGT L 273, 10.10.2002, s. 1.

14

(15)  Diário da República I, serie A – nr 232, 7.10.2003, s. 6603.

15

Diário da República I, serie A

(16)  Domstolens dom av den 24 juli 2003 i mål C-280/00, Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, REG 2003, s. I-7747.

16

(17)  EUT L 344, 20.11.2004, s. 12.

17

(18)  Gemensamt dekret nr 96/99 av den 25 januari 1999, gemensamt dekret nr 324/2001 av den 6 april 2001 och gemensamt dekret nr 124/2002 av den 19 februari 2002.

18

(19)  EGT C 324, 24.12.2002, s. 2.

19

(20)  EGT L 282, 1.11.1975, s. 1; svensk specialutgåva, område 3, volym 6, s. 0170.

20

(21)  EUT L 307, 25.11.2005, s. 2.

21

(22)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 21.

22

(23)  EUT L 258, 4.10.2007, s. 3.

23

(24)  EGT L 148, 28.6.1968, s. 24; svensk specialutgåva, område 3, volym 2, s. 0063.

24

(25)  EGT L 312, 20.11.1998, s. 1.

25

(26)  EGT.L 282, 1.11.1975, s. 77, svensk specialutgåva, område 3, volym 6, s 179.

26

(27)  EUT L 119, 4.5.2006, s. 1.

27

(28)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

28

(29)  EUT C 319, 27.12.2006, s. 1.

29

(30)  Ovannämnda Altmarkdom, punkt 84.

30

(31)  Domstolens dom av den 22 maj 2003 i mål C-355/00, Freskot AE mot Elliniko Dimosio, REG 2003, s. I-5263, punkt 83.

31

(32)  Altmark-domen, punkt 88 och följande.

32

(33)  EGT L 363, 27.12.1990, s. 51.

33

(34)  EGT L 294, 28.10.1997, s. 7.

34

(35)  EGT L 204, 4.8.1999, s. 37.

35

(36)  Domstolens dom av den 23 maj 2000 i mål C-209/98, Entreprenørsforeningens Affalds/Miljøsektion (FFAD) mot Københavns Kommune, REG 2000, s. I-03743, punkt 75; se även domstolens dom av den 20 november 2003 i mål C-126/01, Ministre de l'Économie, des Finances et de l'Industrie mot GEMO SA, REG 2003, s. I-13769, punkt 21.

36

(37)  Se punkt 26.

37

(38)  Se punkt 31.

38

(39)  Domstolens dom av den 21 oktober 2003 i de förenade målen C-261/01 och C-262/01, Van Calster m.fl. mot Belgien, REG 2003, s. I-12272, punkt 51.

39

(40)  Domstolens dom av den 13 januari 2005 i mål C-174/02, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant mot Staatssecretaris van Financiën, REG 2005, s. I-85, punkt 26.

40

(41)  Domstolens dom av den 15 juli 2004 i mål C-345/02, Pearle BV m.fl. mot Hoofdbedrijfschap Ambachten, REG 2004, s. I-7164, punkt 41. Se även tribunalens dom av den 20 september 2007 i mål T-136/05, EARL Salvat père et fils m.fl. mot kommissionen, REG 2007, s. II-4063, punkt 161 och följande.

41

(42)  Domstolens dom av den 17 november 1979 i mål C-730/79, Philip Morris Holland BV mot kommissionen, REG 1980, s. 2671, punkterna 11 och 12; svensk specialutgåva s. 00303.

42

(43)  Produktionen av nötkött i EU-15 uppgick 1999 till 7 691 101 ton och 2002 till 7 466 476 ton, varav 95 765 ton (1999) respektive 105 019 ton (2002) producerades av Portugal. Produktionen av griskött uppgick i EU-15 till 17 983 476 ton 1999 och till 17 729 855 ton 2002, varav Portugal producerade 344 209 ton 1999 och 328 038 ton 2002 (källa Eurostat).

43

(44)  Tribunalens dom av den 29 september 2000 i mål T-55/99, CETM mot kommissionen, REG 2000, s. II-3213, punkt 86; domstolens dom av den 21 mars 1991 i mål C-303/88, Italien mot kommissionen, REG 1991, s. I-1433, punkt 27.

44

(45)  Domen i ovannämnda mål Van Calster m.fl mot kommissionen, punkt 51.

45

(46)  Meddelande från kommissionen – Tjänster i allmänhetens intresse i Europa, EGT C 17, 19.1.2001, s. 4.

46

(47)  EUT C 297, 29.11.2005, s. 4.

47

(48)  EUT L 312, 29.11.2005, s. 67.

48

(49)  EGT C 28, 1.2.2000, s. 2.

49

(50)  EGT C 119, 22.5.2002, s. 22.

50

(51)  Se punkt 194 c i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013, EUT C 319, 27.12.2006, s. 1.

51

(52)  Rådets direktiv 82/894/EEG av den 21 december 1982 om anmälan av djursjukdomar inom gemenskapen, EGT L 378, 31.12.1982, s. 58.

52

(53)  Domstolens dom av den 25 juni 1970 i mål 47/69, Frankrikes regering mot Europeiska gemenskapernas kommission, REG 1969–1970, s. 00391, punkt 20.

53

(54)  Kommissionens meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (EGT C 273, 9.9.1997, s. 3).

54

(55)  Se fotnot 54.

55

---

| 19.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 274/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 274/36

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 27 juli 2011

om det statliga stöd till finansiering av screening efter transmissibla spongiforma encefalopatier (TSE) hos nötkreatur som Belgien har genomfört (statligt stöd C 44/08 (f.d. NN 45/04))

[delgivet med nr K(2011) 5457]

(Endast de franska och nederländska texterna är giltiga)

(2011/678/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),

efter att i enlighet med nämnda artikel ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (2), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Efter klagomål som inkom i januari och februari 2004 har Europeiska kommissionen gjort en preliminär undersökning av Belgiens stöd för att täcka kostnaderna för screening efter bovin spongiform encefalopati hos nötkreatur (nedan kallade BSE-test). |
| --- | --- |

(1)

Efter klagomål som inkom i januari och februari 2004 har Europeiska kommissionen gjort en preliminär undersökning av Belgiens stöd för att täcka kostnaderna för screening efter bovin spongiform encefalopati hos nötkreatur (nedan kallade BSE-test).

| (2) | Till följd av dessa klagomål skickade kommissionen den 27 januari 2004 en skrivelse till de belgiska myndigheterna och begärde upplysningar om den berörda åtgärden. Samtidigt anmälde de belgiska myndigheterna ett stöd till finansiering av screening efter transmissibel spongiform encefalopati (nedan kallade TSE-test) hos djur, i enlighet med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) (genom en skrivelse av den 23 januari 2004, registrerad den 28 januari 2004), diarieförd med nummer N 54/04. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av dessa klagomål skickade kommissionen den 27 januari 2004 en skrivelse till de belgiska myndigheterna och begärde upplysningar om den berörda åtgärden. Samtidigt anmälde de belgiska myndigheterna ett stöd till finansiering av screening efter transmissibel spongiform encefalopati (nedan kallade TSE-test) hos djur, i enlighet med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) (genom en skrivelse av den 23 januari 2004, registrerad den 28 januari 2004), diarieförd med nummer N 54/04.

| (3) | De belgiska myndigheterna lämnade skriftliga upplysningar till kommissionen genom skrivelser av den 6 februari 2004 och den 14 maj 2004, som registrerades den 11 februari 2004 respektive den 19 maj 2004. |
| --- | --- |

(3)

De belgiska myndigheterna lämnade skriftliga upplysningar till kommissionen genom skrivelser av den 6 februari 2004 och den 14 maj 2004, som registrerades den 11 februari 2004 respektive den 19 maj 2004.

| (4) | Genom en skrivelse av den 19 juli 2004 upplyste kommissionen Belgien om att åtgärden hade överförts till registret över icke anmälda stöd med nummer NN 45/04 eftersom det hade framkommit att en del av pengarna redan hade betalats ut. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 19 juli 2004 upplyste kommissionen Belgien om att åtgärden hade överförts till registret över icke anmälda stöd med nummer NN 45/04 eftersom det hade framkommit att en del av pengarna redan hade betalats ut.

| (5) | De belgiska myndigheterna och kommissionen höll ett informellt möte den 1 september 2004. |
| --- | --- |

(5)

De belgiska myndigheterna och kommissionen höll ett informellt möte den 1 september 2004.

| (6) | De belgiska myndigheterna lämnade kompletterande upplysningar genom skrivelser av den 16 september 2004 och den 22 februari 2007, som registrerades den 20 september 2004 respektive den 22 februari 2007. |
| --- | --- |

(6)

De belgiska myndigheterna lämnade kompletterande upplysningar genom skrivelser av den 16 september 2004 och den 22 februari 2007, som registrerades den 20 september 2004 respektive den 22 februari 2007.

| (7) | Genom en skrivelse av den 26 november 2008 underrättade kommissionen Belgien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget avseende denna åtgärd. Beslutet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på den aktuella åtgärden. |
| --- | --- |

(7)

Genom en skrivelse av den 26 november 2008 underrättade kommissionen Belgien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget avseende denna åtgärd. Beslutet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på den aktuella åtgärden.

| (8) | Genom en skrivelse av den 19 december 2008, registrerad den 26 december 2008, begärde Belgien en förlängning av tidsfristen för att inkomma med synpunkter. Denna förlängning beviljades genom en skrivelse av den 13 januari 2009. Belgien överlämnade sina synpunkter genom en skrivelse av den 25 februari 2009, registrerad den 6 mars 2009. |
| --- | --- |

(8)

Genom en skrivelse av den 19 december 2008, registrerad den 26 december 2008, begärde Belgien en förlängning av tidsfristen för att inkomma med synpunkter. Denna förlängning beviljades genom en skrivelse av den 13 januari 2009. Belgien överlämnade sina synpunkter genom en skrivelse av den 25 februari 2009, registrerad den 6 mars 2009.

| (9) | Kommissionen har inte fått in några synpunkter från berörda parter. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen har inte fått in några synpunkter från berörda parter.

| (10) | Kommissionen ställde i en skrivelse av den 17 juli 2009 kompletterande frågor till Belgien, med hänsyn till de synpunkter som Belgien lämnat. Genom en skrivelse av den 4 september 2009, registrerad den 8 september 2009, begärde Belgien en förlängning av tidsfristen för att lämna sina svar. Kommissionen mottog Belgiens svar genom en skrivelse av den 16 oktober 2009, registrerad den 20 oktober 2009. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen ställde i en skrivelse av den 17 juli 2009 kompletterande frågor till Belgien, med hänsyn till de synpunkter som Belgien lämnat. Genom en skrivelse av den 4 september 2009, registrerad den 8 september 2009, begärde Belgien en förlängning av tidsfristen för att lämna sina svar. Kommissionen mottog Belgiens svar genom en skrivelse av den 16 oktober 2009, registrerad den 20 oktober 2009.

| (11) | Två möten hölls mellan de belgiska myndigheterna och kommissionen, den 2 oktober 2009 och den 30 oktober 2009. |
| --- | --- |

(11)

Två möten hölls mellan de belgiska myndigheterna och kommissionen, den 2 oktober 2009 och den 30 oktober 2009.

| (12) | Efter dessa möten översände Belgien kompletterande upplysningar den 14 december 2009, registrerade den 16 december 2009. Eftersom de belgiska konkurrensmyndigheterna samtidigt genomförde en undersökning av eventuella karteller mellan laboratorier, begärde Belgien förlängda tidsfrister den 21 januari 2010, den 29 september 2010 och den 17 januari 2011. Kommissionen beviljade dessa förlängningar. |
| --- | --- |

(12)

Efter dessa möten översände Belgien kompletterande upplysningar den 14 december 2009, registrerade den 16 december 2009. Eftersom de belgiska konkurrensmyndigheterna samtidigt genomförde en undersökning av eventuella karteller mellan laboratorier, begärde Belgien förlängda tidsfrister den 21 januari 2010, den 29 september 2010 och den 17 januari 2011. Kommissionen beviljade dessa förlängningar.

| (13) | En sista begäran om upplysningar översändes av kommissionen den 22 februari 2011 och de belgiska myndigheterna besvarade denna genom en skrivelse av den 6 april 2011. Ytterligare en förlängd tidsfrist beviljades av kommissionen för att ge Belgien möjlighet att besvara frågor i väntan på resultatet av de belgiska konkurrensmyndigheternas undersökning. |
| --- | --- |

(13)

En sista begäran om upplysningar översändes av kommissionen den 22 februari 2011 och de belgiska myndigheterna besvarade denna genom en skrivelse av den 6 april 2011. Ytterligare en förlängd tidsfrist beviljades av kommissionen för att ge Belgien möjlighet att besvara frågor i väntan på resultatet av de belgiska konkurrensmyndigheternas undersökning.

| (14) | De belgiska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 19 maj 2011, registrerad den 25 maj 2011. |
| --- | --- |

(14)

De belgiska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 19 maj 2011, registrerad den 25 maj 2011.

2.   BESKRIVNING

2.1   Bakgrund
   (4)

| (15) | I januari 2004 fick kommissionen in ett klagomål om ett förslag till kungligt dekret som syftade till att införa en skatteliknande avgift för att finansiera BSE-tester. |
| --- | --- |

(15)

I januari 2004 fick kommissionen in ett klagomål om ett förslag till kungligt dekret som syftade till att införa en skatteliknande avgift för att finansiera BSE-tester.

| (16) | På grund av klagomålet begärde därför kommissionen en förklaring av de belgiska myndigheterna. Som svar på denna begäran om upplysningar angav de belgiska myndigheterna att BSE-tester sedan den 1 januari 2001 var obligatoriska för nötkreatur som var äldre än 30 månader och för nötkreatur som var äldre än 24 månader och som skulle nödslaktas (5). Dessutom anmälde de belgiska myndigheterna ett förslag till kungligt dekret om finansiering av screening för TSE hos djur (nedan kallat TSE-dekretet). Detta förslag till kungligt dekret registrerades med nummer N 54/04. De belgiska myndigheterna angav att detta nya förslag till kungligt dekret var en ändring av det förslag till kungligt dekret som anmälts av Belgien 2001 och som kommissionen godkänt genom beslut N 21/02 av den 13 februari 2002 (6), och ett annat förslag som diskuterats informellt med kommissionen 2003. Inget av dessa förslag hade emellertid genomförts och det dekret som anmäldes 2004 var en omarbetning av dem. |
| --- | --- |

(16)

På grund av klagomålet begärde därför kommissionen en förklaring av de belgiska myndigheterna. Som svar på denna begäran om upplysningar angav de belgiska myndigheterna att BSE-tester sedan den 1 januari 2001 var obligatoriska för nötkreatur som var äldre än 30 månader och för nötkreatur som var äldre än 24 månader och som skulle nödslaktas (5). Dessutom anmälde de belgiska myndigheterna ett förslag till kungligt dekret om finansiering av screening för TSE hos djur (nedan kallat TSE-dekretet). Detta förslag till kungligt dekret registrerades med nummer N 54/04. De belgiska myndigheterna angav att detta nya förslag till kungligt dekret var en ändring av det förslag till kungligt dekret som anmälts av Belgien 2001 och som kommissionen godkänt genom beslut N 21/02 av den 13 februari 2002 (6), och ett annat förslag som diskuterats informellt med kommissionen 2003. Inget av dessa förslag hade emellertid genomförts och det dekret som anmäldes 2004 var en omarbetning av dem.

| (17) | Av de upplysningar som Belgien har lämnat framgår det att staten sedan den 1 januari 2001 (7) täcker kostnaderna för BSE-testerna (dvs. kostnaderna för provtagning och analys). Från och med den 1 januari 2002 har kostnaderna för dessa tester förhandsfinansierats av Bureau d'Intervention et de Restitution Belge (BIRB), i väntan på ett politiskt beslut om vilket finansieringssystem som ska användas. |
| --- | --- |

(17)

Av de upplysningar som Belgien har lämnat framgår det att staten sedan den 1 januari 2001 (7) täcker kostnaderna för BSE-testerna (dvs. kostnaderna för provtagning och analys). Från och med den 1 januari 2002 har kostnaderna för dessa tester förhandsfinansierats av Bureau d'Intervention et de Restitution Belge (BIRB), i väntan på ett politiskt beslut om vilket finansieringssystem som ska användas.

| (18) | Efter vissa anmärkningar från kommissionen i fråga om det anmälda förslaget till kungligt dekret (N 54/04) lämnade de belgiska myndigheterna i maj 2004 in ett nytt förslag till kungligt dekret som skulle besvara kommissionens anmärkningar och som innebar att en ersättning på 10,70 euro skulle betalas ut för varje nötkreatur som skickades till slakt från och med den 1 januari 2003 och som måste genomgå ett snabbtest för BSE. De belgiska myndigheterna angav att de tester som hade utförts och förhandsfinansierats under 2002 till sin helhet hade finansierats genom indirekt statligt stöd, dvs. med skatteliknande avgifter. Dessutom angav de belgiska myndigheterna att ett högsta belopp på 40 euro per test hade finansierats genom skatteliknande avgifter från och med den 1 januari 2003. De belgiska myndigheterna har tillhandahållit detaljerade tabeller över kostnaderna för BSE-tester från och med 2003 samt en finansieringsplan för dessa tester genom skatteliknande avgifter och ersättningar. De belgiska myndigheterna har uppgivit att finansieringsordningen trädde i kraft den 1 juli 2004 för ersättningar och den 1 januari 2005 för skatteliknande avgifter. |
| --- | --- |

(18)

Efter vissa anmärkningar från kommissionen i fråga om det anmälda förslaget till kungligt dekret (N 54/04) lämnade de belgiska myndigheterna i maj 2004 in ett nytt förslag till kungligt dekret som skulle besvara kommissionens anmärkningar och som innebar att en ersättning på 10,70 euro skulle betalas ut för varje nötkreatur som skickades till slakt från och med den 1 januari 2003 och som måste genomgå ett snabbtest för BSE. De belgiska myndigheterna angav att de tester som hade utförts och förhandsfinansierats under 2002 till sin helhet hade finansierats genom indirekt statligt stöd, dvs. med skatteliknande avgifter. Dessutom angav de belgiska myndigheterna att ett högsta belopp på 40 euro per test hade finansierats genom skatteliknande avgifter från och med den 1 januari 2003. De belgiska myndigheterna har tillhandahållit detaljerade tabeller över kostnaderna för BSE-tester från och med 2003 samt en finansieringsplan för dessa tester genom skatteliknande avgifter och ersättningar. De belgiska myndigheterna har uppgivit att finansieringsordningen trädde i kraft den 1 juli 2004 för ersättningar och den 1 januari 2005 för skatteliknande avgifter.

| (19) | Enligt det anmälda förslaget till kungligt dekret hade dessa stöd beviljats och avgifter tagits ut redan från och med den 1 januari 2002, varför åtgärden registrerades som icke anmäld den 19 juli 2004, med nummer NN 45/04. Den anmälan som registrerades med nummer NN 54/04 har dragits tillbaka av Belgien. |
| --- | --- |

(19)

Enligt det anmälda förslaget till kungligt dekret hade dessa stöd beviljats och avgifter tagits ut redan från och med den 1 januari 2002, varför åtgärden registrerades som icke anmäld den 19 juli 2004, med nummer NN 45/04. Den anmälan som registrerades med nummer NN 54/04 har dragits tillbaka av Belgien.

| (20) | Av de uppgifter som Belgien lämnade 2004 framgår att det övergripande syftet var att förhandsfinansiera testerna, till ett belopp som senare skulle återbetalas genom att en del av avgifterna skulle användas för att betala tillbaka kostnaderna för de förhandsfinansierade testerna. |
| --- | --- |

(20)

Av de uppgifter som Belgien lämnade 2004 framgår att det övergripande syftet var att förhandsfinansiera testerna, till ett belopp som senare skulle återbetalas genom att en del av avgifterna skulle användas för att betala tillbaka kostnaderna för de förhandsfinansierade testerna.

| (21) | I sin skrivelse av den 16 september 2004 åberopade de belgiska myndigheterna ett nytt förslag till kungligt dekret där förslaget med en ersättning på 10,70 euro per nötkreatur behålls för framtiden. Det sammanlagda belopp som anges i detta nya förslag till kungligt dekret skulle användas för att finansiera BSE-tester av nötkreatur som skickas till slakt från och med förslagets ikraftträdande. Återbetalningen av de belopp som överskrider de 40 euro som godkänns enligt gemenskapens riktlinjer för stöd till för statligt stöd när det gäller TSE-test, döda djur och slaktavfall (8) av den 24 december 2002 (nedan kallade TSE-riktlinjerna) och som hade förhandsfinansierats efter den 1 januari 2003 skulle omfattas av ett annat förslag som skulle överlämnas till kommissionen och avse återbetalning av dessa förhandsfinansieringar. Detta kungliga dekret antogs den 15 oktober 2004 (9) och trädde i kraft den 1 december 2004. |
| --- | --- |

(21)

I sin skrivelse av den 16 september 2004 åberopade de belgiska myndigheterna ett nytt förslag till kungligt dekret där förslaget med en ersättning på 10,70 euro per nötkreatur behålls för framtiden. Det sammanlagda belopp som anges i detta nya förslag till kungligt dekret skulle användas för att finansiera BSE-tester av nötkreatur som skickas till slakt från och med förslagets ikraftträdande. Återbetalningen av de belopp som överskrider de 40 euro som godkänns enligt gemenskapens riktlinjer för stöd till för statligt stöd när det gäller TSE-test, döda djur och slaktavfall (8) av den 24 december 2002 (nedan kallade TSE-riktlinjerna) och som hade förhandsfinansierats efter den 1 januari 2003 skulle omfattas av ett annat förslag som skulle överlämnas till kommissionen och avse återbetalning av dessa förhandsfinansieringar. Detta kungliga dekret antogs den 15 oktober 2004 (9) och trädde i kraft den 1 december 2004.

| (22) | Enligt de uppgifter som de belgiska myndigheterna har lämnat uppgick det sammanlagda beloppet för de kostnader som förhandsfinansierats utöver det högsta tillåtna beloppet på 40 euro för perioden 1 januari 2003 (10)–30 juni 2004 till 15 237 646 euro. Enligt de belgiska myndigheterna har det högsta tillåtna beloppet på 40 euro respekterats sedan den 30 juni 2004 (11). |
| --- | --- |

(22)

Enligt de uppgifter som de belgiska myndigheterna har lämnat uppgick det sammanlagda beloppet för de kostnader som förhandsfinansierats utöver det högsta tillåtna beloppet på 40 euro för perioden 1 januari 2003 (10)–30 juni 2004 till 15 237 646 euro. Enligt de belgiska myndigheterna har det högsta tillåtna beloppet på 40 euro respekterats sedan den 30 juni 2004 (11).

| (23) | Genom samma skrivelse av den 16 september 2004 överlämnade de belgiska myndigheterna två sammanfattningar av uppgifter i enlighet med artikel 19 i kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 av den 23 december 2003 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (12). |
| --- | --- |

(23)

Genom samma skrivelse av den 16 september 2004 överlämnade de belgiska myndigheterna två sammanfattningar av uppgifter i enlighet med artikel 19 i kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 av den 23 december 2003 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (12).

| (24) | Dessa båda åtgärder omfattas av två undantag, med nummer XA 53/04 respektive XA 54/04. Som anges i punkterna 19 och följande i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet gäller den åtgärd som beviljats undantag med nummer XA 53/04 förhandsfinansiering av BSE-tester (13) med en stödnivå på högst 40 euro per test och åtgärden trädde i kraft den 1 januari 2003. Den rättsliga grunden för denna åtgärd är lagen av den 27 december 2002 om den allmänna budgeten för utgifter 2003. I den åtgärd som omfattas av undantag nummer XA 54/04 föreskrivs en högsta tillåtna stödnivå på 33,38 euro per test och denna åtgärd trädde i kraft den 15 oktober 2004. Denna stödåtgärd har en obegränsad giltighetstid. Den rättsliga grunden för åtgärden är lagen av den 27 december 2003 om den allmänna budgeten för utgifter 2004. |
| --- | --- |

(24)

Dessa båda åtgärder omfattas av två undantag, med nummer XA 53/04 respektive XA 54/04. Som anges i punkterna 19 och följande i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet gäller den åtgärd som beviljats undantag med nummer XA 53/04 förhandsfinansiering av BSE-tester (13) med en stödnivå på högst 40 euro per test och åtgärden trädde i kraft den 1 januari 2003. Den rättsliga grunden för denna åtgärd är lagen av den 27 december 2002 om den allmänna budgeten för utgifter 2003. I den åtgärd som omfattas av undantag nummer XA 54/04 föreskrivs en högsta tillåtna stödnivå på 33,38 euro per test och denna åtgärd trädde i kraft den 15 oktober 2004. Denna stödåtgärd har en obegränsad giltighetstid. Den rättsliga grunden för åtgärden är lagen av den 27 december 2003 om den allmänna budgeten för utgifter 2004.

| (25) | I samma skrivelse av den 16 september 2004 och som svar på kommissionen frågor, uppgav de belgiska myndigheterna att de laboratorier som valts för att utföra testerna måste uppfylla mycket noggranna villkor för att göra de berörda analyserna. |
| --- | --- |

(25)

I samma skrivelse av den 16 september 2004 och som svar på kommissionen frågor, uppgav de belgiska myndigheterna att de laboratorier som valts för att utföra testerna måste uppfylla mycket noggranna villkor för att göra de berörda analyserna.

| (26) | Strax efter skrivelserna av den 14 maj 2004 och den 16 september 2004 anmälde de belgiska myndigheterna två förslag till kungliga dekret om finansieringen av den federala byrån för säkerhet i livsmedelskedjan, Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire (AFSCA). Syftet med dessa åtgärder var att införa en avgift och ett bidrag som skulle täcka AFSCA:s verksamhet. Åtgärderna behandlades i beslut C(2005) 4203 av den 9 november 2005 om statligt stöd N 9/05 och N 10/05 (nedan kallat beslut N 9/05 och N 10/05), som nämns i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet. Dessa åtgärder antogs genom kungligt dekret av den 10 november 2005 om de bidrag som avses i artikel 4 i lagen av den 9 december 2004 om finansiering av AFSCA (14) samt genom kungligt dekret av den 10 november 2005 om de avgifter som avses i artikel 5 i lagen av den 9 december 2004 om finansiering av AFSCA (15). Dessa båda kungliga dekret trädde i kraft den 1 januari 2006. Enligt det kungliga dekretet om avgifterna ska det kungliga dekret av den 15 oktober 2004 som nämns i skäl 21 upphävas. |
| --- | --- |

(26)

Strax efter skrivelserna av den 14 maj 2004 och den 16 september 2004 anmälde de belgiska myndigheterna två förslag till kungliga dekret om finansieringen av den federala byrån för säkerhet i livsmedelskedjan, Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire (AFSCA). Syftet med dessa åtgärder var att införa en avgift och ett bidrag som skulle täcka AFSCA:s verksamhet. Åtgärderna behandlades i beslut C(2005) 4203 av den 9 november 2005 om statligt stöd N 9/05 och N 10/05 (nedan kallat beslut N 9/05 och N 10/05), som nämns i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet. Dessa åtgärder antogs genom kungligt dekret av den 10 november 2005 om de bidrag som avses i artikel 4 i lagen av den 9 december 2004 om finansiering av AFSCA (14) samt genom kungligt dekret av den 10 november 2005 om de avgifter som avses i artikel 5 i lagen av den 9 december 2004 om finansiering av AFSCA (15). Dessa båda kungliga dekret trädde i kraft den 1 januari 2006. Enligt det kungliga dekretet om avgifterna ska det kungliga dekret av den 15 oktober 2004 som nämns i skäl 21 upphävas.

| (27) | I det kungliga dekretet om ersättningar anges att slakterier ska betala en ersättning på 10,70 euro per nötkreatur eller hovdjur som testas. Enligt det kungliga dekretet om avgifter ska en del av BSE-testerna finansieras av de olika sektorerna. Den totala kostnaden för BSE-testet är 44,08 euro, varav 12 euro för provtagningen (som finansieras med upp till 10,70 euro av slakteriet i enlighet med det kungliga dekretet om ersättningar och med 1,30 euro genom avgifter) och 32,08 euro finansieras genom avgifter och betalas direkt till laboratorierna av AFSCA. I beslut N 9/05 och N 10/05 konstaterade kommissionen att finansieringen av AFSCA genom avgifter inte utgjorde statligt stöd, att finansieringen av övergripande slumpmässiga kontroller genom schablonmässiga bidrag inte var statligt stöd och att finansieringen av andra tester/kontroller i samband med produktion/saluföring var statligt stöd som var förenligt med bestämmelserna. |
| --- | --- |

(27)

I det kungliga dekretet om ersättningar anges att slakterier ska betala en ersättning på 10,70 euro per nötkreatur eller hovdjur som testas. Enligt det kungliga dekretet om avgifter ska en del av BSE-testerna finansieras av de olika sektorerna. Den totala kostnaden för BSE-testet är 44,08 euro, varav 12 euro för provtagningen (som finansieras med upp till 10,70 euro av slakteriet i enlighet med det kungliga dekretet om ersättningar och med 1,30 euro genom avgifter) och 32,08 euro finansieras genom avgifter och betalas direkt till laboratorierna av AFSCA. I beslut N 9/05 och N 10/05 konstaterade kommissionen att finansieringen av AFSCA genom avgifter inte utgjorde statligt stöd, att finansieringen av övergripande slumpmässiga kontroller genom schablonmässiga bidrag inte var statligt stöd och att finansieringen av andra tester/kontroller i samband med produktion/saluföring var statligt stöd som var förenligt med bestämmelserna.

| (28) | I december 2006 skickade kommissionen nya frågor till Belgien angående ärende NN 45/04. Frågorna gällde framför allt återbetalning av de belopp som betalats ut som förhandsfinansiering sedan den 1 januari 2003. |
| --- | --- |

(28)

I december 2006 skickade kommissionen nya frågor till Belgien angående ärende NN 45/04. Frågorna gällde framför allt återbetalning av de belopp som betalats ut som förhandsfinansiering sedan den 1 januari 2003.

| (29) | I sitt svar av den 22 februari 2007 angav de belgiska myndigheterna att de ville göra en övergripande återbetalning av samtliga kostnader i samband med BSE-analyser under en period på 15 år. I praktiken hade ett system för solidarisk återbetalning införts via det nya finansieringssystemet för AFSCA. Från och med den 1 januari 2006 betalar varje operatör en avgift till AFSCA, av vilken en del går till återbetalning av tidigare kostnader i samband med förhandsfinansieringen av BSE-testerna. Alla aktiva operatörer som hade nötkreatur under den berörda perioden bidrar i lika grad till systemet. |
| --- | --- |

(29)

I sitt svar av den 22 februari 2007 angav de belgiska myndigheterna att de ville göra en övergripande återbetalning av samtliga kostnader i samband med BSE-analyser under en period på 15 år. I praktiken hade ett system för solidarisk återbetalning införts via det nya finansieringssystemet för AFSCA. Från och med den 1 januari 2006 betalar varje operatör en avgift till AFSCA, av vilken en del går till återbetalning av tidigare kostnader i samband med förhandsfinansieringen av BSE-testerna. Alla aktiva operatörer som hade nötkreatur under den berörda perioden bidrar i lika grad till systemet.

2.2   Innehållet i de mottagna klagomålen på förslaget till kungligt TSE-dekret

| (30) | Enligt klagomålen på förslaget till kungligt TSE-dekret ska avgiften tillämpas på alla typer av djur som slaktas i belgiska slakterier och den ska också gälla för importerade produkter. En klagande hävdar att en betydande procentandel djur som slaktas i de belgiska slakterierna kommer från andra medlemsstater. Enligt de klagande innebar avgiften en diskriminering av importerade djur eftersom intäkterna används för att betala tillbaka kostnader för BSE-tester som hade utförts på belgiska nötkreatur. |
| --- | --- |

(30)

Enligt klagomålen på förslaget till kungligt TSE-dekret ska avgiften tillämpas på alla typer av djur som slaktas i belgiska slakterier och den ska också gälla för importerade produkter. En klagande hävdar att en betydande procentandel djur som slaktas i de belgiska slakterierna kommer från andra medlemsstater. Enligt de klagande innebar avgiften en diskriminering av importerade djur eftersom intäkterna används för att betala tillbaka kostnader för BSE-tester som hade utförts på belgiska nötkreatur.

2.3   Kommissionens tvivel i samband med att det formella granskningsförfarandet inleddes

| (31) | Till att börja med måste det förtydligas att det formella granskningsförfarandet gällde stödet till finansiering av TSE-screening hos djur i Belgien från och med den 1 januari 2001 och mekanismerna för att finansiera detta stöd, med undantag för de stöd som godkänts genom kommissionens beslut på grund av att de var förenliga med den inre marknaden. Detta innebär att de stöd som godkänts genom beslut N 9/05 och N 10/05 (som gällde avgifter och ersättningar för att finansiera AFSCA) inte kommer att bedömas med avseende på de regler för statligt stöd som gällde när stödet beviljades. Det här beslutet gäller alltså enbart stöd för att finansiera BSE-tester för perioden 2001–2006 samt finansieringssystemet för dessa, med hänsyn till att stödet till BSE-tester under denna period hade förhandsfinansierats och att denna förhandsfinansiering skulle återbetalas under flera år. |
| --- | --- |

(31)

Till att börja med måste det förtydligas att det formella granskningsförfarandet gällde stödet till finansiering av TSE-screening hos djur i Belgien från och med den 1 januari 2001 och mekanismerna för att finansiera detta stöd, med undantag för de stöd som godkänts genom kommissionens beslut på grund av att de var förenliga med den inre marknaden. Detta innebär att de stöd som godkänts genom beslut N 9/05 och N 10/05 (som gällde avgifter och ersättningar för att finansiera AFSCA) inte kommer att bedömas med avseende på de regler för statligt stöd som gällde när stödet beviljades. Det här beslutet gäller alltså enbart stöd för att finansiera BSE-tester för perioden 2001–2006 samt finansieringssystemet för dessa, med hänsyn till att stödet till BSE-tester under denna period hade förhandsfinansierats och att denna förhandsfinansiering skulle återbetalas under flera år.

| (32) | För tydlighetens skull måste skillnaden mellan begreppen ersättning och avgift förtydligas: Dels finns det ersättningar som täcker kostnaderna för en utförd tjänst. I detta fall uppgår ersättningen till 10,70 euro och den tas sedan den 1 december 2004 ut på grundval av TSE-dekretet och därefter på grundval av det kungliga dekretet om ersättningar för finansiering av AFSCA. Dels finns det avgifter som tas ut av AFSCA på grundval av det kungliga dekretet av den 10 november 2005 och som betalas av företag som har sitt säte i Belgien och som är fördelade på sju sektorer (se skäl 29 i beslut N 9/05 och N 10/05). |
| --- | --- |

(32)

För tydlighetens skull måste skillnaden mellan begreppen ersättning och avgift förtydligas: Dels finns det ersättningar som täcker kostnaderna för en utförd tjänst. I detta fall uppgår ersättningen till 10,70 euro och den tas sedan den 1 december 2004 ut på grundval av TSE-dekretet och därefter på grundval av det kungliga dekretet om ersättningar för finansiering av AFSCA. Dels finns det avgifter som tas ut av AFSCA på grundval av det kungliga dekretet av den 10 november 2005 och som betalas av företag som har sitt säte i Belgien och som är fördelade på sju sektorer (se skäl 29 i beslut N 9/05 och N 10/05).

| (33) | Kommissionen konstaterade i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet att stödet till finansieringen av BSE-testerna finansieras och har finansierats i Belgien genom subventioner och ett system med skatteliknande avgifter som består av både ersättningar och avgifter. En del av intäkterna från dessa ersättningar och avgifter har använts för att återbetala förhandsfinansieringen av testerna. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen konstaterade i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet att stödet till finansieringen av BSE-testerna finansieras och har finansierats i Belgien genom subventioner och ett system med skatteliknande avgifter som består av både ersättningar och avgifter. En del av intäkterna från dessa ersättningar och avgifter har använts för att återbetala förhandsfinansieringen av testerna.

| (34) | Kommissionen upptäckte flera problem och angav att den saknade tillräckliga upplysningar för att göra någon slutlig utvärdering av de berörda åtgärderna. Kommissionen undrade för det första om mottagarna av tjänsten hade någon fördel av detta. Det stod inte klart huruvida ersättningarna för BSE-testerna täckte den del av kostnaden för testerna som inte täcktes av ett statligt stöd som var förenligt med bestämmelserna. Den exakta kostnaden för testerna var inte känd, inte heller källan till den ytterligare finansieringen i de fall ersättningarna inte hade varit tillräckliga för att täcka de totala kostnaderna för BSE-testerna. Det har heller inte gått att fastställa om AFSCA tillhandahöll tjänster på villkor som motsvarade marknadspriserna, särskilt eftersom de belgiska myndigheterna inte tydligt angivit att laboratorierna har valts ut genom ett öppet förfarande med insyn. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen upptäckte flera problem och angav att den saknade tillräckliga upplysningar för att göra någon slutlig utvärdering av de berörda åtgärderna. Kommissionen undrade för det första om mottagarna av tjänsten hade någon fördel av detta. Det stod inte klart huruvida ersättningarna för BSE-testerna täckte den del av kostnaden för testerna som inte täcktes av ett statligt stöd som var förenligt med bestämmelserna. Den exakta kostnaden för testerna var inte känd, inte heller källan till den ytterligare finansieringen i de fall ersättningarna inte hade varit tillräckliga för att täcka de totala kostnaderna för BSE-testerna. Det har heller inte gått att fastställa om AFSCA tillhandahöll tjänster på villkor som motsvarade marknadspriserna, särskilt eftersom de belgiska myndigheterna inte tydligt angivit att laboratorierna har valts ut genom ett öppet förfarande med insyn.

| (35) | För det andra var mekanismen för avgifterna oklar. Det var inte tydligt angivet vilka som var mottagare respektive bidragsgivare samtidigt som mekanismen för återbetalning av förhandsfinansieringen av kostnaderna för BSE-testerna var otydlig. Det fanns också ytterligare frågor om vilka villkor de skatteliknande avgifterna måste uppfylla för att vara förenliga med reglerna om statligt stöd. Frågorna gällde särskilt uteslutningen av importerade produkter från de skatteliknande avgifterna, om exporterade produkter gynnades av den stödåtgärd som finansierades med hjälp av dessa avgifter, samt om avgifterna påverkade priset på slutprodukterna med hänsyn till att detta fastställdes genom förändringar i tillgång och efterfrågan på den fria marknaden. |
| --- | --- |

(35)

För det andra var mekanismen för avgifterna oklar. Det var inte tydligt angivet vilka som var mottagare respektive bidragsgivare samtidigt som mekanismen för återbetalning av förhandsfinansieringen av kostnaderna för BSE-testerna var otydlig. Det fanns också ytterligare frågor om vilka villkor de skatteliknande avgifterna måste uppfylla för att vara förenliga med reglerna om statligt stöd. Frågorna gällde särskilt uteslutningen av importerade produkter från de skatteliknande avgifterna, om exporterade produkter gynnades av den stödåtgärd som finansierades med hjälp av dessa avgifter, samt om avgifterna påverkade priset på slutprodukterna med hänsyn till att detta fastställdes genom förändringar i tillgång och efterfrågan på den fria marknaden.

3.   BELGIENS SYNPUNKTER

| (36) | Den 27 februari 2009 överlämnade Belgien sina synpunkter på de tvivel som kommissionen tog upp i sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet. Dessa synpunkter kan sammanfattas på följande sätt. |
| --- | --- |

(36)

Den 27 februari 2009 överlämnade Belgien sina synpunkter på de tvivel som kommissionen tog upp i sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet. Dessa synpunkter kan sammanfattas på följande sätt.

3.1   Klassificering av finansieringen av BSE-testerna som statligt stöd

| (37) | Till att börja med ifrågasätter Belgien kommissionens klassificering av finansieringen av BSE-testerna som statligt stöd, eftersom dessa tester är obligatoriska. Belgien betonar att det i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (16) är obligatoriskt att utföra BSE-tester för att skydda folkhälsan. Till stöd för sin argumentation hänvisar Belgien till två domar (17) där domstolen har fastställt att kostnader för kontroller som utförs för att skydda folkhälsan inte får betraktas som ersättning för en tjänst och att myndigheten själv ska ersätta sådana kostnader. Belgien erkänner att de berörda domarna gäller fri rörlighet för varor och inte statligt stöd men anser att resonemanget går att överföra på området för statligt stöd. |
| --- | --- |

(37)

Till att börja med ifrågasätter Belgien kommissionens klassificering av finansieringen av BSE-testerna som statligt stöd, eftersom dessa tester är obligatoriska. Belgien betonar att det i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (16) är obligatoriskt att utföra BSE-tester för att skydda folkhälsan. Till stöd för sin argumentation hänvisar Belgien till två domar (17) där domstolen har fastställt att kostnader för kontroller som utförs för att skydda folkhälsan inte får betraktas som ersättning för en tjänst och att myndigheten själv ska ersätta sådana kostnader. Belgien erkänner att de berörda domarna gäller fri rörlighet för varor och inte statligt stöd men anser att resonemanget går att överföra på området för statligt stöd.

| (38) | Dessutom påpekar Belgien att eftersom det inte anges i förordning (EG) nr 999/2001 att kontrollkostnaderna måste bäras av företagen får en medlemsstat besluta om vilket system som normalt ska användas för att finansiera BSE-testerna. Därför anser Belgien att selektivitetskriteriet för statligt stöd bör bedömas i förhållande till det normala systemet (18). Det är om vissa sektorer eller företag får en förmånligare behandling jämfört med det normala system som Belgien har valt som det kan vara fråga om statligt stöd. Belgien hävdar att kommissionen verkar anse att det normala bör vara att kostnaderna ska bäras av jordbrukarna, vilket inte framgår av de tillämpliga rättsakterna. Om olika system för att finansiera BSE-test kan leda till snedvridning av konkurrensen bör det enligt Belgien lösas genom en harmonisering av lagstiftningen (19), men detta är inte ett problem med statligt stöd. Belgien hänvisar också till GEMO-målet (20), men anser att detta inte påverkar landets ståndpunkt i det aktuella fallet. I sin skrivelse av den 16 oktober 2009 upprepar Belgien att de inte håller med om klassificeringen som statligt stöd i kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet. För att visa sin samarbetsvillighet följer Belgien ändå kommissionens argumentation för att förtydliga vissa förhållanden som nämns i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(38)

Dessutom påpekar Belgien att eftersom det inte anges i förordning (EG) nr 999/2001 att kontrollkostnaderna måste bäras av företagen får en medlemsstat besluta om vilket system som normalt ska användas för att finansiera BSE-testerna. Därför anser Belgien att selektivitetskriteriet för statligt stöd bör bedömas i förhållande till det normala systemet (18). Det är om vissa sektorer eller företag får en förmånligare behandling jämfört med det normala system som Belgien har valt som det kan vara fråga om statligt stöd. Belgien hävdar att kommissionen verkar anse att det normala bör vara att kostnaderna ska bäras av jordbrukarna, vilket inte framgår av de tillämpliga rättsakterna. Om olika system för att finansiera BSE-test kan leda till snedvridning av konkurrensen bör det enligt Belgien lösas genom en harmonisering av lagstiftningen (19), men detta är inte ett problem med statligt stöd. Belgien hänvisar också till GEMO-målet (20), men anser att detta inte påverkar landets ståndpunkt i det aktuella fallet. I sin skrivelse av den 16 oktober 2009 upprepar Belgien att de inte håller med om klassificeringen som statligt stöd i kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet. För att visa sin samarbetsvillighet följer Belgien ändå kommissionens argumentation för att förtydliga vissa förhållanden som nämns i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet.

3.2   Kvalificering av ersättningen

| (39) | Belgien anser att ersättningen på 10,70 euro per testat nötkreatur inte ska betraktas som statligt stöd. |
| --- | --- |

(39)

Belgien anser att ersättningen på 10,70 euro per testat nötkreatur inte ska betraktas som statligt stöd.

| (40) | Enligt Belgien kan det endast vara fråga om statligt stöd när en åtgärd eller en fördel beviljas ett eller flera företag. När det gäller en ersättning kan det endast vara fråga om en fördel om den mottagna åtgärden eller förmånen överskrider det betalade beloppet. Om en del av BSE-testerna finansieras av myndigheterna motsvarar den slutliga fördelen för jordbrukaren kostnaden för testet efter avdrag för den ersättning som betalats. |
| --- | --- |

(40)

Enligt Belgien kan det endast vara fråga om statligt stöd när en åtgärd eller en fördel beviljas ett eller flera företag. När det gäller en ersättning kan det endast vara fråga om en fördel om den mottagna åtgärden eller förmånen överskrider det betalade beloppet. Om en del av BSE-testerna finansieras av myndigheterna motsvarar den slutliga fördelen för jordbrukaren kostnaden för testet efter avdrag för den ersättning som betalats.

| (41) | Vidare hävdar Belgien när det gäller återbetalningen att den kommer att leda till att jordbrukaren totalt sett får betala ett högre pris. Om den totala kostnaden för testet ska återbetalas innebär detta att denna kostnad i slutänden ska läggas till den ersättning som redan har betalats. |
| --- | --- |

(41)

Vidare hävdar Belgien när det gäller återbetalningen att den kommer att leda till att jordbrukaren totalt sett får betala ett högre pris. Om den totala kostnaden för testet ska återbetalas innebär detta att denna kostnad i slutänden ska läggas till den ersättning som redan har betalats.

| (42) | Belgien understryker att det enligt domstolens rättspraxis endast är statligt stöd om inkomsterna från avgifterna används för att gynna en viss grupp och inte i lika omfattning gynnar alla som har betalat avgiften (21). I detta fall tas ersättningen på 10,70 euro per testat nötkreatur ut från ekonomiska aktörer som berörs av produktionen av nötkött. Dessa 10,70 euro används för testet och medför ingen ekonomisk fördel för dem och kan alltså inte betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(42)

Belgien understryker att det enligt domstolens rättspraxis endast är statligt stöd om inkomsterna från avgifterna används för att gynna en viss grupp och inte i lika omfattning gynnar alla som har betalat avgiften (21). I detta fall tas ersättningen på 10,70 euro per testat nötkreatur ut från ekonomiska aktörer som berörs av produktionen av nötkött. Dessa 10,70 euro används för testet och medför ingen ekonomisk fördel för dem och kan alltså inte betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget.

| (43) | Enligt Belgien förde kommissionen ett liknande resonemang i sitt beslut N 9/05 och N 10/05. Belgien påpekar att i det beslutet klassificerades ersättningen på 10,70 euro inte som statligt stöd (se skäl 98 i det beslutet). Ett liknande resonemang fördes i beslut N 21/02 där en del av kostnaderna för BSE-tester som delvis finansierades genom avgifter från sektorn inte betraktades som statligt stöd. |
| --- | --- |

(43)

Enligt Belgien förde kommissionen ett liknande resonemang i sitt beslut N 9/05 och N 10/05. Belgien påpekar att i det beslutet klassificerades ersättningen på 10,70 euro inte som statligt stöd (se skäl 98 i det beslutet). Ett liknande resonemang fördes i beslut N 21/02 där en del av kostnaderna för BSE-tester som delvis finansierades genom avgifter från sektorn inte betraktades som statligt stöd.

| (44) | I sin skrivelse av den 16 oktober 2009 angav de belgiska myndigheterna att ersättningen togs ut av jordbrukaren och gällde en del av de ekonomiska kostnaderna för BSE-testerna. Som svar på kommissionens fråga om beloppet för ersättningen motsvarade den verkliga ekonomiska kostnaden för laboratoriernas tjänster meddelade Belgien att ersättningen endast motsvarade en del av kostnaderna för BSE-testerna, såsom angavs i beslut N 9/05 och N 10/05. Kommissionens resonemang i skälen 61–66 i samma beslut, där det konstaterades att kostnaderna för utförda tjänster motsvarade beloppet för ersättningarna, gällde andra tjänster än BSE-tester. Belgien upprepar att det i fråga om BSE-tester hade konstaterats i beslut N 9/05 och N 10/05 att tjänsten i form av BSE-tester visserligen var statligt stöd, men att ersättningsbeloppet (dvs. 10,70 euro) inte var stöd och skulle dras av från kostnaden för testet. |
| --- | --- |

(44)

I sin skrivelse av den 16 oktober 2009 angav de belgiska myndigheterna att ersättningen togs ut av jordbrukaren och gällde en del av de ekonomiska kostnaderna för BSE-testerna. Som svar på kommissionens fråga om beloppet för ersättningen motsvarade den verkliga ekonomiska kostnaden för laboratoriernas tjänster meddelade Belgien att ersättningen endast motsvarade en del av kostnaderna för BSE-testerna, såsom angavs i beslut N 9/05 och N 10/05. Kommissionens resonemang i skälen 61–66 i samma beslut, där det konstaterades att kostnaderna för utförda tjänster motsvarade beloppet för ersättningarna, gällde andra tjänster än BSE-tester. Belgien upprepar att det i fråga om BSE-tester hade konstaterats i beslut N 9/05 och N 10/05 att tjänsten i form av BSE-tester visserligen var statligt stöd, men att ersättningsbeloppet (dvs. 10,70 euro) inte var stöd och skulle dras av från kostnaden för testet.

3.3   Ingen överkompensation och priset på testerna överensstämmer med marknadspriset

| (45) | Belgien hänvisar till punkt 132 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 (22) (nedan kallade riktlinjerna för jordbruk 2007–2013) där det anges att 40 euro per test ”i princip är det bästa priset i gemenskapen för närvarande”. Sedan juli 2005 är de priser som AFSCA tar ut lägre än 40 euro. De belgiska myndigheterna menar att detta visar att priserna i Belgien är förenliga med marknadspriserna. I sitt beslut N 9/05 och N 10/05 erkände kommissionen att laboratorierna utsågs genom öppna och icke-diskriminerande förfaranden samt att tjänsteleverantörerna (dvs. laboratorierna) inte fick statligt stöd. Situationen har inte förändrats sedan dess. För övrigt genomför de belgiska konkurrensmyndigheterna just nu en utredning av priskarteller mellan laboratorier i fråga om BSE-tester. De belgiska myndigheterna anser att detta tydligt visar att de inte vill betala laboratorierna något överpris. I sin skrivelse av den 16 oktober 2009 angav de belgiska myndigheterna att det skulle göras en utredning av en eventuell priskartell mellan laboratorierna och att denna utredning i princip borde vara klar under första kvartalet 2010. |
| --- | --- |

(45)

Belgien hänvisar till punkt 132 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 (22) (nedan kallade riktlinjerna för jordbruk 2007–2013) där det anges att 40 euro per test ”i princip är det bästa priset i gemenskapen för närvarande”. Sedan juli 2005 är de priser som AFSCA tar ut lägre än 40 euro. De belgiska myndigheterna menar att detta visar att priserna i Belgien är förenliga med marknadspriserna. I sitt beslut N 9/05 och N 10/05 erkände kommissionen att laboratorierna utsågs genom öppna och icke-diskriminerande förfaranden samt att tjänsteleverantörerna (dvs. laboratorierna) inte fick statligt stöd. Situationen har inte förändrats sedan dess. För övrigt genomför de belgiska konkurrensmyndigheterna just nu en utredning av priskarteller mellan laboratorier i fråga om BSE-tester. De belgiska myndigheterna anser att detta tydligt visar att de inte vill betala laboratorierna något överpris. I sin skrivelse av den 16 oktober 2009 angav de belgiska myndigheterna att det skulle göras en utredning av en eventuell priskartell mellan laboratorierna och att denna utredning i princip borde vara klar under första kvartalet 2010.

3.4   Export- och importavgifter

| (46) | De belgiska myndigheterna hävdar att avgifterna och ersättningarna aldrig har tillämpats på import och export. Det är endast företag som är etablerade i Belgien som ska betala en avgift och det är endast nötkreatur som slaktas i Belgien och som är 30 månader eller äldre som omfattas av kravet på en ersättning på 10,70 euro. |
| --- | --- |

(46)

De belgiska myndigheterna hävdar att avgifterna och ersättningarna aldrig har tillämpats på import och export. Det är endast företag som är etablerade i Belgien som ska betala en avgift och det är endast nötkreatur som slaktas i Belgien och som är 30 månader eller äldre som omfattas av kravet på en ersättning på 10,70 euro.

| (47) | Belgien betonar att kommissionen redan har granskat dessa åtgärder inom ramen för beslut N 9/05 och N 10/05 och konstaterat att dessa avgifter inte var diskriminerande i fråga om importerade eller exporterade produkter och att de inte stod i strid med fördraget. |
| --- | --- |

(47)

Belgien betonar att kommissionen redan har granskat dessa åtgärder inom ramen för beslut N 9/05 och N 10/05 och konstaterat att dessa avgifter inte var diskriminerande i fråga om importerade eller exporterade produkter och att de inte stod i strid med fördraget.

3.5   Avsaknad av mekanism där slakterierna överför kostnaden för ersättningen till producenter eller andra aktörer på marknaden

| (48) | Enligt de belgiska myndigheterna överför slakterierna kostnaden för ersättningen till sina kunder precis som alla vanliga företag överför sina kostnader till sina kunder. Den normala marknadsmekanismen tar alltså hand om denna överföring. Dessutom är det gängse praxis att kostnaden för ersättningen tas upp som en separat post i fakturorna till producenterna. Här hänvisar Belgien till skälen 93 och 95 i beslut N 9/05 och N 10/05, där de kriterier som anges i punkt 25 i TSE-riktlinjerna anses vara uppfyllda. |
| --- | --- |

(48)

Enligt de belgiska myndigheterna överför slakterierna kostnaden för ersättningen till sina kunder precis som alla vanliga företag överför sina kostnader till sina kunder. Den normala marknadsmekanismen tar alltså hand om denna överföring. Dessutom är det gängse praxis att kostnaden för ersättningen tas upp som en separat post i fakturorna till producenterna. Här hänvisar Belgien till skälen 93 och 95 i beslut N 9/05 och N 10/05, där de kriterier som anges i punkt 25 i TSE-riktlinjerna anses vara uppfyllda.

3.6   Kvalificering av mottagarna som små och medelstora företag

| (49) | Belgien påpekar att alla jordbrukare i Belgien är små och medelstora företag enligt följande villkor: De sysselsätter inte fler än 250 personer, deras årliga omsättning överskrider inte 40 miljoner och deras balansomslutning överskrider inte 27 miljoner euro, och företaget ägs inte till minst 25 procent av ett annat företag eller av andra företag som inte är små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(49)

Belgien påpekar att alla jordbrukare i Belgien är små och medelstora företag enligt följande villkor: De sysselsätter inte fler än 250 personer, deras årliga omsättning överskrider inte 40 miljoner och deras balansomslutning överskrider inte 27 miljoner euro, och företaget ägs inte till minst 25 procent av ett annat företag eller av andra företag som inte är små och medelstora företag.

3.7   Synpunkter på stödets förenlighet under de tre perioder som identifierats i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet (2001–2003, 2003–2007 och efter 2007)

| (50) | Belgien har inga särskilda synpunkter när det gäller perioden 1 januari 2001–1 januari 2003, eftersom kommissionen själv i skäl 80 i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet konstaterar att den perioden sannolikt är förenlig med bestämmelserna. Belgien påpekar dock att stödet inte har överskridit 100 procent av kostnaderna och åtar sig att vid behov lämna ytterligare upplysningar om detta. |
| --- | --- |

(50)

Belgien har inga särskilda synpunkter när det gäller perioden 1 januari 2001–1 januari 2003, eftersom kommissionen själv i skäl 80 i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet konstaterar att den perioden sannolikt är förenlig med bestämmelserna. Belgien påpekar dock att stödet inte har överskridit 100 procent av kostnaderna och åtar sig att vid behov lämna ytterligare upplysningar om detta.

| (51) | Belgien framhåller dock att dessa upplysningar endast ska betraktas som kompletterande, eftersom Belgien ändå anser att detta inte är fråga om statligt stöd, då det står Belgien fritt att välja hur BSE-testerna ska finansieras. |
| --- | --- |

(51)

Belgien framhåller dock att dessa upplysningar endast ska betraktas som kompletterande, eftersom Belgien ändå anser att detta inte är fråga om statligt stöd, då det står Belgien fritt att välja hur BSE-testerna ska finansieras.

| (52) | När det gäller perioden 1 januari 2003–1 januari 2007 anger Belgien att det inte har betalats ut något stöd som överskrider 100 procent av kostnaderna för testerna. Belgien hänvisar till beslut N 9/05 och N 10/05 där denna fråga redan har undersökts. |
| --- | --- |

(52)

När det gäller perioden 1 januari 2003–1 januari 2007 anger Belgien att det inte har betalats ut något stöd som överskrider 100 procent av kostnaderna för testerna. Belgien hänvisar till beslut N 9/05 och N 10/05 där denna fråga redan har undersökts.

| (53) | I fråga om den period som inleddes den 1 januari 2007 har Belgien aldrig beviljat något stöd som överstiger 40 euro, eftersom kostnaden för testerna var lägre än 40 euro. |
| --- | --- |

(53)

I fråga om den period som inleddes den 1 januari 2007 har Belgien aldrig beviljat något stöd som överstiger 40 euro, eftersom kostnaden för testerna var lägre än 40 euro.

| (54) | I en bilaga till dessa synpunkter överlämnar Belgien en detaljerad historik över de åtgärder som har vidtagits i samband med finansieringen av BSE-testerna. Eftersom dessa upplysningar till stor del återges i beskrivningen i detta beslut återges historiken inte i sin helhet i detta avsnitt. Vissa delar kommer dock att tas upp i det följande. |
| --- | --- |

(54)

I en bilaga till dessa synpunkter överlämnar Belgien en detaljerad historik över de åtgärder som har vidtagits i samband med finansieringen av BSE-testerna. Eftersom dessa upplysningar till stor del återges i beskrivningen i detta beslut återges historiken inte i sin helhet i detta avsnitt. Vissa delar kommer dock att tas upp i det följande.

| (55) | Historiken över finansieringen av BSE-tester ser ut som följer:






  — | 1 januari 2001–31 december 2001: Statskassan finansierar testerna i sin helhet. |
| --- | --- | --- |

(55)

Historiken över finansieringen av BSE-tester ser ut som följer:

—

1 januari 2001–31 december 2001: Statskassan finansierar testerna i sin helhet.

| — | 1 januari 2002–30 juni 2004: BIRB förhandsfinansierar testerna. Sammanlagt uppgår förhandsfinansieringen från BIRB till 67 156 527,65 euro. |
| --- | --- |

—

1 januari 2002–30 juni 2004: BIRB förhandsfinansierar testerna. Sammanlagt uppgår förhandsfinansieringen från BIRB till 67 156 527,65 euro.

| — | 1 juli 2004–30 november 2004: Förhandsfinansiering av AFSCA. |
| --- | --- |

—

1 juli 2004–30 november 2004: Förhandsfinansiering av AFSCA.

| — | 1 december 2004–31 december 2005: Ersättning på 10,70 euro per testat nötkreatur i enlighet med kungligt dekret av den 15 oktober 2004 plus en finansiering med AFSCA:s egna medel och genom ett återbetalningspliktigt förskott som ställts till AFSCA:s förfogande av statskassan. |
| --- | --- |

—

1 december 2004–31 december 2005: Ersättning på 10,70 euro per testat nötkreatur i enlighet med kungligt dekret av den 15 oktober 2004 plus en finansiering med AFSCA:s egna medel och genom ett återbetalningspliktigt förskott som ställts till AFSCA:s förfogande av statskassan.

| — | 1 januari 2006 och framåt: Finansiering genom en ersättning på 10,70 euro per testat nötkreatur och avgifter som tas ut från sju olika sektorer (23). Avgifterna används också för att betala tillbaka kostnaderna för de BSE-tester som har förhandsfinansierats sedan den 1 januari 2002. Ersättningen har därefter räknats upp till 11,07 euro från och med den 1 januari 2008. |
| --- | --- |

—

1 januari 2006 och framåt: Finansiering genom en ersättning på 10,70 euro per testat nötkreatur och avgifter som tas ut från sju olika sektorer (23). Avgifterna används också för att betala tillbaka kostnaderna för de BSE-tester som har förhandsfinansierats sedan den 1 januari 2002. Ersättningen har därefter räknats upp till 11,07 euro från och med den 1 januari 2008.

| (56) | BSE-testerna har följande priser:







  (euro) |
| --- | --- |
| Period | Total kostnad för testerna (24) | Ersättningens storlek |
| 1 januari 2001–31 januari 2001 | 111,81 | / |
| 1 februari 2001–31 mars 2001 | 89,50 | / |
| 1 april 2001–31 december 2001 | 64,71 | / |
| 1 januari 2002–15 mars 2002 | 64,74 | / |
| 16 mars 2002–31 december 2003 | 63,45 | / |
| 1 januari 2004–15 januari 2004 | 63,42 | / |
| 16 januari 2004–30 juni 2004 | 53,88 | / |
| 1 juli 2004–30 november 2004 | 43,44 | / |
| 1 december 2004– 31 december 2004 | 43,44 | 10,70 |
| 1 januari 2005–30 juni 2005 | 43,47 | 10,70 |
| 1 juli 2005–31 december 2005 | 38,62 | 10,70 |
| 1 januari 2006– 30 september 2006 | 40,35 | 10,70 |
| 1 oktober 2006– 31 december 2006 | 39,32 | 10,70 |
| 1 januari 2007– 31 december 2007 | 39,35 | 10,70 |
| 1 januari 2008– 31 december 2008 | 39,38 | 11,07 |

(56)

BSE-testerna har följande priser:

(euro)

Period

Total kostnad för testerna (24)

Ersättningens storlek

1 januari 2001–31 januari 2001

111,81

/

1 februari 2001–31 mars 2001

89,50

/

1 april 2001–31 december 2001

64,71

/

1 januari 2002–15 mars 2002

64,74

/

16 mars 2002–31 december 2003

63,45

/

1 januari 2004–15 januari 2004

63,42

/

16 januari 2004–30 juni 2004

53,88

/

1 juli 2004–30 november 2004

43,44

/

1 december 2004– 31 december 2004

43,44

10,70

1 januari 2005–30 juni 2005

43,47

10,70

1 juli 2005–31 december 2005

38,62

10,70

1 januari 2006– 30 september 2006

40,35

10,70

1 oktober 2006– 31 december 2006

39,32

10,70

1 januari 2007– 31 december 2007

39,35

10,70

1 januari 2008– 31 december 2008

39,38

11,07

3.8   Svar på kommissionens kompletterande frågor

| (57) | I sin skrivelse av den 16 oktober 2009 gjorde Belgien flera förtydliganden som svar på kommissionens frågor av den 24 juli 2009 efter de synpunkter som Belgien hade lämnat. För det första upprepade Belgien sin ståndpunkt att en medlemsstat inte är skyldig att låta de ekonomiska aktörerna bära kostnaderna för BSE-testerna. Eftersom det gäller kostnader för att skydda folkhälsan, kan kostnader för kontroller som krävs av de offentliga myndigheterna inte betraktas som ersättning för en tjänst som ska bäras av de ekonomiska aktörerna. För att visa sin samarbetsvilja väljer Belgien dock att besvara kommissionens frågor enligt det resonemang som förs i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(57)

I sin skrivelse av den 16 oktober 2009 gjorde Belgien flera förtydliganden som svar på kommissionens frågor av den 24 juli 2009 efter de synpunkter som Belgien hade lämnat. För det första upprepade Belgien sin ståndpunkt att en medlemsstat inte är skyldig att låta de ekonomiska aktörerna bära kostnaderna för BSE-testerna. Eftersom det gäller kostnader för att skydda folkhälsan, kan kostnader för kontroller som krävs av de offentliga myndigheterna inte betraktas som ersättning för en tjänst som ska bäras av de ekonomiska aktörerna. För att visa sin samarbetsvilja väljer Belgien dock att besvara kommissionens frågor enligt det resonemang som förs i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet.

| (58) | När det gäller den del som finansieras av gemenskapen bekräftade Belgien att den har räknats in i de siffror som redovisats tidigare. |
| --- | --- |

(58)

När det gäller den del som finansieras av gemenskapen bekräftade Belgien att den har räknats in i de siffror som redovisats tidigare.

| (59) | Därefter angav Belgien att finansieringen under perioden 30 juni 2004–31 december 2005 gjordes av AFSCA på grundval av de finansieringskällor som byrån hade tillgång till och som den hade övertagit från de gamla enheter som den hade bildats ur. Det togs inte ut några skatteliknande avgifter under denna period. |
| --- | --- |

(59)

Därefter angav Belgien att finansieringen under perioden 30 juni 2004–31 december 2005 gjordes av AFSCA på grundval av de finansieringskällor som byrån hade tillgång till och som den hade övertagit från de gamla enheter som den hade bildats ur. Det togs inte ut några skatteliknande avgifter under denna period.

| (60) | Kommissionen hade ställt frågor om sambandet mellan beloppet på 15 237 646 euro och det belopp på 67 156 527,65 euro som nämns i Belgiens synpunkter (se skäl (55)). Belgien svarade att hela beloppet på 15 237 646 euro ingick i beloppet på 67 156 527,65 euro. För övrigt angav Belgien att de ville göra en beräkning för att kontrollera att det angivna beloppet stämde. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen hade ställt frågor om sambandet mellan beloppet på 15 237 646 euro och det belopp på 67 156 527,65 euro som nämns i Belgiens synpunkter (se skäl (55)). Belgien svarade att hela beloppet på 15 237 646 euro ingick i beloppet på 67 156 527,65 euro. För övrigt angav Belgien att de ville göra en beräkning för att kontrollera att det angivna beloppet stämde.

| (61) | När det gäller ersättningarna angav Belgien att dessa skulle betalas av jordbrukaren och inte kunde utgöra statligt stöd. Belgien hänvisar i detta avseende till beslut N 9/05 och N 10/05 där det angavs att endast 33,38 euro av det totala priset på 44,08 euro utgjorde statligt stöd. Beloppet på 10,70 euro var inte statligt stöd och hade därför dragits av från priset på testet vid bedömningen av förenligheten med den högsta tillåtna stödnivån på 40 euro per test. |
| --- | --- |

(61)

När det gäller ersättningarna angav Belgien att dessa skulle betalas av jordbrukaren och inte kunde utgöra statligt stöd. Belgien hänvisar i detta avseende till beslut N 9/05 och N 10/05 där det angavs att endast 33,38 euro av det totala priset på 44,08 euro utgjorde statligt stöd. Beloppet på 10,70 euro var inte statligt stöd och hade därför dragits av från priset på testet vid bedömningen av förenligheten med den högsta tillåtna stödnivån på 40 euro per test.

| (62) | Slutligen angav Belgien att den enda skillnaden mellan det system som kommissionen godkände i beslut N 9/05 och N 10/05 var uppräkningen av ersättningsbeloppet, som hade ändrats från 10,70 euro till 11,07 euro. |
| --- | --- |

(62)

Slutligen angav Belgien att den enda skillnaden mellan det system som kommissionen godkände i beslut N 9/05 och N 10/05 var uppräkningen av ersättningsbeloppet, som hade ändrats från 10,70 euro till 11,07 euro.

| (63) | I sin skrivelse av den 1 december 2009 korrigerade Belgien de siffror som tidigare hade lämnats i fråga om antalet utförda tester. Belgien angav att dessa siffror skulle ersätta dem som tidigare hade lämnats i skrivelser före och efter beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(63)

I sin skrivelse av den 1 december 2009 korrigerade Belgien de siffror som tidigare hade lämnats i fråga om antalet utförda tester. Belgien angav att dessa siffror skulle ersätta dem som tidigare hade lämnats i skrivelser före och efter beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet.

| (64) | Dessa ändringar byggde på att antalet provtagningar som tidigare hade beaktats var felaktigt. De första beräkningarna var baserade på ett teoretiskt antal på tre provtagningar per timme, medan det i verkligheten gjordes 12 provtagningar per timme på plats. Denna ökning av antalet tester per timme ledde till en lägre kostnad för varje provtagningsavgift, vilket också påverkade den totala kostnaden per test, eftersom kostnaden för testet delvis utgjordes av ett timpris som minskade eftersom det gjordes ett större antal prover per timme. Dessutom var det sammanlagda antalet slaktade djur under år 2003 och 2004 lägre än vad angivits tidigare. De siffror som angavs i Belgiens skrivelse av den 1 december 2009 gällde nötkreatur som slaktats för livsmedel och som rapporterats till kommissionen för år 2003 och 2004.











  (euro) |
| --- | --- |
| 2003 | Laboratoriekostnad | Timtaxa veterinär | Kostnad provtagningsavgift | Kostnad provtagningssats | Totala kostnader | Stöd
  > 40 euro/test |
| Januari | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| Februari | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| Mars | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| April | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| Maj | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| Juni | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| Juli | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| Augusti | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| September | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| Oktober | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| November | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| December | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |

(64)

Dessa ändringar byggde på att antalet provtagningar som tidigare hade beaktats var felaktigt. De första beräkningarna var baserade på ett teoretiskt antal på tre provtagningar per timme, medan det i verkligheten gjordes 12 provtagningar per timme på plats. Denna ökning av antalet tester per timme ledde till en lägre kostnad för varje provtagningsavgift, vilket också påverkade den totala kostnaden per test, eftersom kostnaden för testet delvis utgjordes av ett timpris som minskade eftersom det gjordes ett större antal prover per timme. Dessutom var det sammanlagda antalet slaktade djur under år 2003 och 2004 lägre än vad angivits tidigare. De siffror som angavs i Belgiens skrivelse av den 1 december 2009 gällde nötkreatur som slaktats för livsmedel och som rapporterats till kommissionen för år 2003 och 2004.

(euro)

2003

Laboratoriekostnad

Timtaxa veterinär

Kostnad provtagningsavgift

Kostnad provtagningssats

Totala kostnader

Stöd

> 40 euro/test

Januari

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

Februari

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

Mars

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

April

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

Maj

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

Juni

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

Juli

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

Augusti

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

September

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

Oktober

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

November

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

December

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

| (euro) |
| --- |
| 2004 | Laboratoriekostnad | Timtaxa veterinär | Kostnad provtagningsavgift | Kostnad provtagningssats | Totala kostnader | Stöd
  > 40 euro/test |
| 1–15 januari | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| 16–31 januari | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| Februari | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| Mars | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| April | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| Maj | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| Juni | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| Juli | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| Augusti | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| September | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| Oktober | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| November | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| December | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |

(euro)

2004

Laboratoriekostnad

Timtaxa veterinär

Kostnad provtagningsavgift

Kostnad provtagningssats

Totala kostnader

Stöd

> 40 euro/test

1–15 januari

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

16–31 januari

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

Februari

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

Mars

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

April

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

Maj

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

Juni

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

Juli

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

Augusti

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

September

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

Oktober

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

November

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

December

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

| (65) | På grundval av tabellen i skäl 64 konstaterar Belgien att den sammanlagda kostnaden för BSE-testerna var lägre än 40 euro från och med den 1 juli 2004. |
| --- | --- |

(65)

På grundval av tabellen i skäl 64 konstaterar Belgien att den sammanlagda kostnaden för BSE-testerna var lägre än 40 euro från och med den 1 juli 2004.

| (66) | Därför överlämnade de belgiska myndigheterna en rättelse till den tabell som överlämnades innan beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet fattades och som återges i skäl 25 i det beslutet. De siffror som överlämnats sist visar de verkliga siffrorna och inte beräkningar som förut. Av dessa upplysningar framgår att det sammanlagda förhandsfinansierade beloppet inte uppgick till 15 237 789,90 euro som man uppskattat tidigare, utan till 6 619 810,74 euro.









  Period | | Testpris (euro) | Antal tester | Summa (euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 januari 2003
  15 januari 2004 | Indirekt statligt stöd | 40,00 | 373 550 | 14 942 015,90 |
| Testkostnad > 40 euro | 31,08 | 373 550 | 5 759 524,54 |
| Totalt | 71,08 | 373 550 | 20 701 540,44 |
| 16 januari 2004
  30 juni 2004 | Indirekt statligt stöd | 40,00 | 160 551 | 6 422 043,10 |
| Avgift | 22,02 | 160 551 | 860 286,19 |
| Totalt | 62,02 | 160 551 | 7 282 329,29 |
| 1 januari 2003


  30 juni 2004 | Sammanlagd förhandsfinansierad budget utöver det högsta tillåtna beloppet på 40 euro | 6 619 810,74 |

(66)

Därför överlämnade de belgiska myndigheterna en rättelse till den tabell som överlämnades innan beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet fattades och som återges i skäl 25 i det beslutet. De siffror som överlämnats sist visar de verkliga siffrorna och inte beräkningar som förut. Av dessa upplysningar framgår att det sammanlagda förhandsfinansierade beloppet inte uppgick till 15 237 789,90 euro som man uppskattat tidigare, utan till 6 619 810,74 euro.

Period

Testpris (euro)

Antal tester

Summa (euro)

1 januari 2003

15 januari 2004

Indirekt statligt stöd

40,00

373 550

14 942 015,90

Testkostnad > 40 euro

31,08

373 550

5 759 524,54

Totalt

71,08

373 550

20 701 540,44

16 januari 2004

30 juni 2004

Indirekt statligt stöd

40,00

160 551

6 422 043,10

Avgift

22,02

160 551

860 286,19

Totalt

62,02

160 551

7 282 329,29

1 januari 2003

30 juni 2004

Sammanlagd förhandsfinansierad budget utöver det högsta tillåtna beloppet på 40 euro

6 619 810,74

| (67) | Belgien påpekar också att även om de belgiska konkurrensmyndigheternas undersökning skulle visa att priset på de BSE-tester som utförs av laboratorierna hade höjts på grund av en eventuell olaglig kartell mellan laboratorierna, åtar sig Belgien att återkräva det överpris som har tagits ut och vid behov inleda rättsliga processer vid de behöriga domstolarna. |
| --- | --- |

(67)

Belgien påpekar också att även om de belgiska konkurrensmyndigheternas undersökning skulle visa att priset på de BSE-tester som utförs av laboratorierna hade höjts på grund av en eventuell olaglig kartell mellan laboratorierna, åtar sig Belgien att återkräva det överpris som har tagits ut och vid behov inleda rättsliga processer vid de behöriga domstolarna.

| (68) | I sin skrivelse av den 6 april 2011 bekräftade de belgiska myndigheterna på nytt att ersättningen på 10,70 euro endast gällde betalningen av BSE-testet av den mottagare som verkligen tog emot tjänsten vid den tidpunkten och att den inte användes för att återbetala förhandsfinansieringen av de tidigare BSE-testerna. |
| --- | --- |

(68)

I sin skrivelse av den 6 april 2011 bekräftade de belgiska myndigheterna på nytt att ersättningen på 10,70 euro endast gällde betalningen av BSE-testet av den mottagare som verkligen tog emot tjänsten vid den tidpunkten och att den inte användes för att återbetala förhandsfinansieringen av de tidigare BSE-testerna.

| (69) | I samma skrivelse av den 6 april 2011 angav de belgiska myndigheterna att det sammanlagda belopp som förhandsfinansierats av BIRB uppgick till 67 156 527,65 euro. AFSCA hade återbetalat en del av detta belopp på följande sätt:






  Återbetalat av AFSCA: | |
| --- | --- | --- |
| 2005 | 4 477 102 euro |
| 2006 | 4 477 102 euro |
| 2007 | Ingen återbetalning (förlängning av tidsfristen hade begärts och beviljats, med ränta). |
| 2008 | 194 901 euro (ränta på den uppskjutna betalningen) |
| Från och med 2008 | Ingen mer återbetalning till BIRB – ramlag av den 22 december 2008 |
| Återstår att återbetala | 58 202 323 euro |

(69)

I samma skrivelse av den 6 april 2011 angav de belgiska myndigheterna att det sammanlagda belopp som förhandsfinansierats av BIRB uppgick till 67 156 527,65 euro. AFSCA hade återbetalat en del av detta belopp på följande sätt:

Återbetalat av AFSCA:

2005

4 477 102 euro

2006

4 477 102 euro

2007

Ingen återbetalning (förlängning av tidsfristen hade begärts och beviljats, med ränta).

2008

194 901 euro (ränta på den uppskjutna betalningen)

Från och med 2008

Ingen mer återbetalning till BIRB – ramlag av den 22 december 2008

Återstår att återbetala

58 202 323 euro

| (70) | Belgien angav att regeringen hade beslutat att återbetalningen av BIRB:s förhandsfinansiering skulle avbrytas och att de återvunna beloppen därför redovisades i AFSCA:s positiva resultat. Detta resultat ska betraktas som en återbetalning av BSE-testerna. |
| --- | --- |

(70)

Belgien angav att regeringen hade beslutat att återbetalningen av BIRB:s förhandsfinansiering skulle avbrytas och att de återvunna beloppen därför redovisades i AFSCA:s positiva resultat. Detta resultat ska betraktas som en återbetalning av BSE-testerna.

| (71) | När det gäller producentens betalning av kostnaderna för BSE-testerna återupprepade Belgien att det inte fanns något specifikt system som ålade slakterierna att fakturera producenten för ersättningsbeloppet för BSE-testet, men att detta gjordes spontant. Belgien lämnade några exempel på fakturor där det tydligt framgår att faktureringen av ersättningsbeloppet görs som en separat post på fakturorna. Det handlar om slakteriets inköpskvitto till producenten, där ersättningsbeloppet dras av från den totalsumma som slakteriet ska betala till producenten för köpet av djuret. Belgien anger att detta är ett bevis på att producenten är den som slutligt betalar BSE-testet till AFSCA. |
| --- | --- |

(71)

När det gäller producentens betalning av kostnaderna för BSE-testerna återupprepade Belgien att det inte fanns något specifikt system som ålade slakterierna att fakturera producenten för ersättningsbeloppet för BSE-testet, men att detta gjordes spontant. Belgien lämnade några exempel på fakturor där det tydligt framgår att faktureringen av ersättningsbeloppet görs som en separat post på fakturorna. Det handlar om slakteriets inköpskvitto till producenten, där ersättningsbeloppet dras av från den totalsumma som slakteriet ska betala till producenten för köpet av djuret. Belgien anger att detta är ett bevis på att producenten är den som slutligt betalar BSE-testet till AFSCA.

| (72) | I sin senaste skrivelse av den 25 maj 2011 anger de belgiska myndigheterna att stödbeloppen kunde omfattas av en ackumulerad tillämpning av stöd av mindre betydelse i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1860/2004 av den 6 oktober 2004 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse inom jordbruks- och fiskerisektorn (25) och att 40 euro i stöd per test kunde anses vara förenligt stöd för den period som denna förordning tillämpades. |
| --- | --- |

(72)

I sin senaste skrivelse av den 25 maj 2011 anger de belgiska myndigheterna att stödbeloppen kunde omfattas av en ackumulerad tillämpning av stöd av mindre betydelse i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1860/2004 av den 6 oktober 2004 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse inom jordbruks- och fiskerisektorn (25) och att 40 euro i stöd per test kunde anses vara förenligt stöd för den period som denna förordning tillämpades.

4.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (73) | Kommissionen har inte fått in några synpunkter från berörda parter under detta förfarande. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen har inte fått in några synpunkter från berörda parter under detta förfarande.

5.   BEDÖMNING

5.1   Bedömning av förekomsten av stöd

| (74) | Belgien angav preliminärt i sina synpunkter på beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet att de ansåg att kostnaden för BSE-testerna skulle finansieras av medlemsstaterna eftersom de var obligatoriska och det inte enligt någon gemenskapsförordning krävdes att kostnaderna för dessa kontroller skulle bäras av företagen. Av riktlinjerna för jordbruket 2007–2013 och kommissionens praxis framgår det dock tydligt att de olika nivåerna i kostnaderna för testerna kan snedvrida konkurrensen och att de flesta medlemsstater ger stöd för att täcka priset för dessa tester, vilket innebär att stödnivån behöver styras så att snedvridningen av konkurrensen till följd av dessa stöd begränsas. Framför allt anges tydligt i TSE-riktlinjerna att de stöd som beviljas av medlemsstaterna leder till risk för snedvridning av konkurrensen. I punkt 24 i TSE-riktlinjerna anges t.ex. följande: ”Från och med den 1 januari 2003 får emellertid det totala direkta och indirekta offentliga stödet, inklusive gemenskapsbetalningar, till obligatoriska BSE-test av nötboskap som slaktats för att användas som livsmedel inte överstiga 40 euro per test. Skyldigheten att utföra test får vara grundad på gemenskapslagstiftning eller nationell lagstiftning.” Dessa riktlinjer presenterades för medlemsstaterna som uppmanades att vidta lämpliga åtgärder och anpassa sina ordningar efter dem. När det gäller riktlinjerna för jordbruket 2007–2013 behandlas klassificeringen som statligt stöd i punkterna 132 f och följande. Dessutom är det viktigt att betona att beslut N 9/05 och N 10/05, där en del av finansieringen av BSE-testerna klassificerades som statligt stöd, inte har ifrågasatts av de belgiska myndigheterna, vilket underförstått innebär att de belgiska myndigheterna har accepterat att stödet till finansiering av BSE-testerna är statligt stöd. |
| --- | --- |

(74)

Belgien angav preliminärt i sina synpunkter på beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet att de ansåg att kostnaden för BSE-testerna skulle finansieras av medlemsstaterna eftersom de var obligatoriska och det inte enligt någon gemenskapsförordning krävdes att kostnaderna för dessa kontroller skulle bäras av företagen. Av riktlinjerna för jordbruket 2007–2013 och kommissionens praxis framgår det dock tydligt att de olika nivåerna i kostnaderna för testerna kan snedvrida konkurrensen och att de flesta medlemsstater ger stöd för att täcka priset för dessa tester, vilket innebär att stödnivån behöver styras så att snedvridningen av konkurrensen till följd av dessa stöd begränsas. Framför allt anges tydligt i TSE-riktlinjerna att de stöd som beviljas av medlemsstaterna leder till risk för snedvridning av konkurrensen. I punkt 24 i TSE-riktlinjerna anges t.ex. följande: ”Från och med den 1 januari 2003 får emellertid det totala direkta och indirekta offentliga stödet, inklusive gemenskapsbetalningar, till obligatoriska BSE-test av nötboskap som slaktats för att användas som livsmedel inte överstiga 40 euro per test. Skyldigheten att utföra test får vara grundad på gemenskapslagstiftning eller nationell lagstiftning.” Dessa riktlinjer presenterades för medlemsstaterna som uppmanades att vidta lämpliga åtgärder och anpassa sina ordningar efter dem. När det gäller riktlinjerna för jordbruket 2007–2013 behandlas klassificeringen som statligt stöd i punkterna 132 f och följande. Dessutom är det viktigt att betona att beslut N 9/05 och N 10/05, där en del av finansieringen av BSE-testerna klassificerades som statligt stöd, inte har ifrågasatts av de belgiska myndigheterna, vilket underförstått innebär att de belgiska myndigheterna har accepterat att stödet till finansiering av BSE-testerna är statligt stöd.

| (75) | Av detta går det att dra slutsatsen att Belgiens ifrågasättande av att stödet till finansieringen av BSE-testerna är statligt stöd på grund av att testerna är obligatoriska helt saknar grund i de rättsakter som är tillämpliga och har tillämpats under många år. |
| --- | --- |

(75)

Av detta går det att dra slutsatsen att Belgiens ifrågasättande av att stödet till finansieringen av BSE-testerna är statligt stöd på grund av att testerna är obligatoriska helt saknar grund i de rättsakter som är tillämpliga och har tillämpats under många år.

| (76) | Kommissionen kommer följaktligen att granska de berörda åtgärderna med utgångspunkt i artikel 107 i EUF-fördraget. I artikel 107.1 i EUF-fördraget föreskrivs följande: ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.” |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen kommer följaktligen att granska de berörda åtgärderna med utgångspunkt i artikel 107 i EUF-fördraget. I artikel 107.1 i EUF-fördraget föreskrivs följande: ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.”

| (77) | För att en åtgärd ska omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördragen måste följande fyra villkor vara uppfyllda: 1) Åtgärden i fråga måste finansieras av staten eller med statliga medel. 2) Den måste på ett selektivt sätt rikta sig till vissa företag eller produktionssektorer. 3) Den måste ge de stödmottagande företagen en ekonomisk fördel. 4) Den måste påverka handeln inom gemenskapen, och den måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(77)

För att en åtgärd ska omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördragen måste följande fyra villkor vara uppfyllda: 1) Åtgärden i fråga måste finansieras av staten eller med statliga medel. 2) Den måste på ett selektivt sätt rikta sig till vissa företag eller produktionssektorer. 3) Den måste ge de stödmottagande företagen en ekonomisk fördel. 4) Den måste påverka handeln inom gemenskapen, och den måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen.

| (78) | I de följande skälen kommer dessa fyra kriterier att tillämpas på de åtgärder som kan vara statligt stöd. |
| --- | --- |

(78)

I de följande skälen kommer dessa fyra kriterier att tillämpas på de åtgärder som kan vara statligt stöd.

| (79) | Som anges i skäl (55) har flera system använts för att finansiera kostnaderna för BSE-testerna. Vid granskningen av huruvida det förekommer statliga medel görs det i detta beslut åtskillnad mellan de olika finansieringsmetoderna för BSE-testerna. |
| --- | --- |

(79)

Som anges i skäl (55) har flera system använts för att finansiera kostnaderna för BSE-testerna. Vid granskningen av huruvida det förekommer statliga medel görs det i detta beslut åtskillnad mellan de olika finansieringsmetoderna för BSE-testerna.

5.1.1   Förekomst av statliga medel

5.1.1.1   1 januari 2001–31 december 2001

| (80) | Under perioden 1 januari 2001–31 december 2001 finansierades kostnaderna för BSE-testerna i sin helhet av statskassan. Det finns inga tvivel på att denna finansiering gjordes med statliga medel. |
| --- | --- |

(80)

Under perioden 1 januari 2001–31 december 2001 finansierades kostnaderna för BSE-testerna i sin helhet av statskassan. Det finns inga tvivel på att denna finansiering gjordes med statliga medel.

5.1.1.2   1 januari 2002–30 juni 2004

| (81) | Under den därpå följande perioden, dvs. 1 januari 2002–30 juni 2004, förhandsfinansierades testerna av BIRB i väntan på en strukturell lösning för att finansiera dem. BIRB är ett offentligt federalt organ som är en juridisk person och som bildats genom en omvandling av det tidigare Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture (OBEA) och jordbruksenheten vid det tidigare Office Central des Contingents et Licences (OCCL). Det är ett parastatligt organ i kategori B som är underordnat jordbruksdepartementet och näringsdepartementet (egenföretagare). BIRB är godkänt utbetalningsställe för den gemensamma jordbrukspolitiken och finansieras genom EUGFJ (26). Organet kan också få uppdrag i samband med den federala eller de regionala regeringarnas jordbrukspolitik. För att kunna balansera sin administrativa budget har BIRB tillgång till ett statligt anslag som är infört i budgeten för BIRB:s tillsynsmyndighet på federal nivå (Service public fédéral Économie) samt vissa egna medel (intäkter från vissa ersättningar och begränsade investeringar). Detta innebär att BIRB finansieras med statliga medel. |
| --- | --- |

(81)

Under den därpå följande perioden, dvs. 1 januari 2002–30 juni 2004, förhandsfinansierades testerna av BIRB i väntan på en strukturell lösning för att finansiera dem. BIRB är ett offentligt federalt organ som är en juridisk person och som bildats genom en omvandling av det tidigare Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture (OBEA) och jordbruksenheten vid det tidigare Office Central des Contingents et Licences (OCCL). Det är ett parastatligt organ i kategori B som är underordnat jordbruksdepartementet och näringsdepartementet (egenföretagare). BIRB är godkänt utbetalningsställe för den gemensamma jordbrukspolitiken och finansieras genom EUGFJ (26). Organet kan också få uppdrag i samband med den federala eller de regionala regeringarnas jordbrukspolitik. För att kunna balansera sin administrativa budget har BIRB tillgång till ett statligt anslag som är infört i budgeten för BIRB:s tillsynsmyndighet på federal nivå (Service public fédéral Économie) samt vissa egna medel (intäkter från vissa ersättningar och begränsade investeringar). Detta innebär att BIRB finansieras med statliga medel.

5.1.1.3   1 juli 2004–30 november 2004

| (82) | Under perioden 1 juli 2004–30 november 2004 förhandsfinansierades testerna av AFSCA. Enligt den då gällande lagstiftningen (dvs. främst lagen av den 4 februari 2000 om inrättandet av AFSCA (27)) skulle AFSCA främst finansieras genom olika inkomster, bland annat intäkter från avgifter, administrativa böter, tillfälliga inkomster och gåvor (28). AFSCA är ett offentligt organ som är en juridisk person och som hör till kategori A i enlighet med lagen av den 16 mars 1954 om kontroll av vissa organ av allmänt intresse (29). Av detta följer att finansieringen från AFSCA innehåller statliga medel och att deras fördelning avgörs av en offentlig myndighet, eftersom AFSCA är underställt departementet med ansvar för folkhälsan. |
| --- | --- |

(82)

Under perioden 1 juli 2004–30 november 2004 förhandsfinansierades testerna av AFSCA. Enligt den då gällande lagstiftningen (dvs. främst lagen av den 4 februari 2000 om inrättandet av AFSCA (27)) skulle AFSCA främst finansieras genom olika inkomster, bland annat intäkter från avgifter, administrativa böter, tillfälliga inkomster och gåvor (28). AFSCA är ett offentligt organ som är en juridisk person och som hör till kategori A i enlighet med lagen av den 16 mars 1954 om kontroll av vissa organ av allmänt intresse (29). Av detta följer att finansieringen från AFSCA innehåller statliga medel och att deras fördelning avgörs av en offentlig myndighet, eftersom AFSCA är underställt departementet med ansvar för folkhälsan.

5.1.1.4   1 december 2004–31 december 2005

| (83) | Under perioden mellan den 1 december 2004 (då kungligt dekret av den 15 oktober 2004 trädde i kraft) och den 31 december 2005 (då de kungliga dekreten av den 10 november 2005 trädde i kraft), finansierades BSE-testerna genom en ersättning på 10,70 euro per testat nötkreatur plus en finansiering genom AFSCA:s egna reserver samt ett återbetalningspliktigt förskott som ställts till AFSCA:s förfogande av statskassan. |
| --- | --- |

(83)

Under perioden mellan den 1 december 2004 (då kungligt dekret av den 15 oktober 2004 trädde i kraft) och den 31 december 2005 (då de kungliga dekreten av den 10 november 2005 trädde i kraft), finansierades BSE-testerna genom en ersättning på 10,70 euro per testat nötkreatur plus en finansiering genom AFSCA:s egna reserver samt ett återbetalningspliktigt förskott som ställts till AFSCA:s förfogande av statskassan.

| (84) | Den delfinansiering som AFSCA stod för och som härrörde från AFSCA:s egna medel utgör statliga medel (se skäl 82). |
| --- | --- |

(84)

Den delfinansiering som AFSCA stod för och som härrörde från AFSCA:s egna medel utgör statliga medel (se skäl 82).

| (85) | När det gäller frågan om huruvida ersättningarna är statliga medel, kan det röra sig om statliga medel om det visar sig att ersättningarna inte täcker hela de faktiska kostnaderna för de tjänster som de avser. Om kostnaden för den tillhandahållna tjänsten och ersättningen inte är lika stora, är överskottet statliga medel som det statliga organ till vilket ersättningen betalas kan förfoga över. Därför måste det undersökas om de ersättningar som betalats till AFSCA för BSE-testerna motsvarar AFSCA:s utbetalningar för dessa tjänster till företagen och om de har baserats på marknadspriser eller ej (se skäl 54 i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet). Denna fråga behandlas nedan, vid bedömningen av eventuella fördelar. |
| --- | --- |

(85)

När det gäller frågan om huruvida ersättningarna är statliga medel, kan det röra sig om statliga medel om det visar sig att ersättningarna inte täcker hela de faktiska kostnaderna för de tjänster som de avser. Om kostnaden för den tillhandahållna tjänsten och ersättningen inte är lika stora, är överskottet statliga medel som det statliga organ till vilket ersättningen betalas kan förfoga över. Därför måste det undersökas om de ersättningar som betalats till AFSCA för BSE-testerna motsvarar AFSCA:s utbetalningar för dessa tjänster till företagen och om de har baserats på marknadspriser eller ej (se skäl 54 i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet). Denna fråga behandlas nedan, vid bedömningen av eventuella fördelar.

5.1.1.5   Från och med den 1 januari 2006

| (86) | När det gäller perioden efter ikraftträdandet av de kungliga dekreten av den 10 november 2005, dvs. den period som inleds den 1 januari 2006, måste det undersökas huruvida de ersättningar och avgifter som införs genom dessa dekret är statliga medel. Den här frågan har redan undersökts i beslut N 9/05 och N 10/05. Där angavs i skäl 44 att avgifterna rent generellt utgjorde statliga medel och att ersättningarna kunde vara statliga medel om det skulle visa sig att de inte helt täckte de verkliga kostnaderna för de tjänster som de skulle betala. När det gäller BSE-testerna finansierades dessa delvis genom ersättningar, delvis genom avgifter. I beslut N 9/05 och N 10/05 konstaterades att finansieringen av en del av kostnaderna för BSE-testerna genom ersättningar inte var statligt stöd och att finansieringen genom avgifter var ett statligt stöd som var förenligt med bestämmelserna. Som angavs i skäl 34 i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet omfattas de stöd som har godkänts genom kommissionens beslut inte av detta beslut och kommer inte att granskas på nytt här. |
| --- | --- |

(86)

När det gäller perioden efter ikraftträdandet av de kungliga dekreten av den 10 november 2005, dvs. den period som inleds den 1 januari 2006, måste det undersökas huruvida de ersättningar och avgifter som införs genom dessa dekret är statliga medel. Den här frågan har redan undersökts i beslut N 9/05 och N 10/05. Där angavs i skäl 44 att avgifterna rent generellt utgjorde statliga medel och att ersättningarna kunde vara statliga medel om det skulle visa sig att de inte helt täckte de verkliga kostnaderna för de tjänster som de skulle betala. När det gäller BSE-testerna finansierades dessa delvis genom ersättningar, delvis genom avgifter. I beslut N 9/05 och N 10/05 konstaterades att finansieringen av en del av kostnaderna för BSE-testerna genom ersättningar inte var statligt stöd och att finansieringen genom avgifter var ett statligt stöd som var förenligt med bestämmelserna. Som angavs i skäl 34 i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet omfattas de stöd som har godkänts genom kommissionens beslut inte av detta beslut och kommer inte att granskas på nytt här.

| (87) | Mot bakgrund av de upplysningar som Belgien lämnat efter det att det formella granskningsförfarandet inleddes har det emellertid visat sig att intäkterna från avgifterna delvis användes under 2005 och 2006 för att återbetala förhandsfinansieringen av BSE-tester utöver 40 euro under perioden 1 januari 2003–1 december 2004. Detta nämndes dock inte i beslut N 9/05 och N 10/05. En del av avgifterna användes alltså för att finansiera de BSE-tester som utfördes under perioden 1 januari 2003–1 december 2004 i syfte att på ett icke-individuellt sätt från jordbrukarna återvinna de förhandsfinansierade kostnaderna för de obligatoriska BSE-testerna som överskred det högsta tillåtna beloppet på 40 euro. |
| --- | --- |

(87)

Mot bakgrund av de upplysningar som Belgien lämnat efter det att det formella granskningsförfarandet inleddes har det emellertid visat sig att intäkterna från avgifterna delvis användes under 2005 och 2006 för att återbetala förhandsfinansieringen av BSE-tester utöver 40 euro under perioden 1 januari 2003–1 december 2004. Detta nämndes dock inte i beslut N 9/05 och N 10/05. En del av avgifterna användes alltså för att finansiera de BSE-tester som utfördes under perioden 1 januari 2003–1 december 2004 i syfte att på ett icke-individuellt sätt från jordbrukarna återvinna de förhandsfinansierade kostnaderna för de obligatoriska BSE-testerna som överskred det högsta tillåtna beloppet på 40 euro.

| (88) | Användningen av en del av inkomsterna från dessa avgifter för att återbetala förhandsfinansieringen av testerna påverkar inte den klassificering av de statliga medlen som görs i beslut N 9/05 och N 10/05. |
| --- | --- |

(88)

Användningen av en del av inkomsterna från dessa avgifter för att återbetala förhandsfinansieringen av testerna påverkar inte den klassificering av de statliga medlen som görs i beslut N 9/05 och N 10/05.

5.1.2   Selektiv fördel för ett företag

| (89) | När förekomsten av en fördel undersöks måste det göras åtskillnad mellan dels de åtgärder som finansieras med statliga medel, inbegripet avgifter, dels de åtgärder som finansieras genom ersättningar. |
| --- | --- |

(89)

När förekomsten av en fördel undersöks måste det göras åtskillnad mellan dels de åtgärder som finansieras med statliga medel, inbegripet avgifter, dels de åtgärder som finansieras genom ersättningar.

| (90) | När det gäller de åtgärder som finansieras med statliga medel, inbegripet avgifter, har kommissionen konsekvent ansett (30) att om staten finansierar kostnader för obligatoriska kontroller i fråga om produktion eller saluföring av produkter ska detta betraktas som en selektiv fördel för företagen (31). Staten har då minskat de kostnader som i normala fall ingår i ett företags budget. Av detta kan man konstatera att de jordbrukare, slakterier och andra enheter som bearbetar, behandlar, säljer eller saluför produkter av nötkreatur som måste genomgå obligatoriska BSE-tester enligt den gällande lagstiftningen under den berörda perioden bedriver en ekonomisk verksamhet och har fått statligt stöd genom den statliga finansieringen av BSE-testerna och att detta har pågått sedan den 1 januari 2001. |
| --- | --- |

(90)

När det gäller de åtgärder som finansieras med statliga medel, inbegripet avgifter, har kommissionen konsekvent ansett (30) att om staten finansierar kostnader för obligatoriska kontroller i fråga om produktion eller saluföring av produkter ska detta betraktas som en selektiv fördel för företagen (31). Staten har då minskat de kostnader som i normala fall ingår i ett företags budget. Av detta kan man konstatera att de jordbrukare, slakterier och andra enheter som bearbetar, behandlar, säljer eller saluför produkter av nötkreatur som måste genomgå obligatoriska BSE-tester enligt den gällande lagstiftningen under den berörda perioden bedriver en ekonomisk verksamhet och har fått statligt stöd genom den statliga finansieringen av BSE-testerna och att detta har pågått sedan den 1 januari 2001.

| (91) | Belgiens argument (se skäl 37 och följande) om att finansieringen av BSE-testerna har införts för att skydda folkhälsan och att medlemsstaten själv får bestämma vilket system som normalt ska tillämpas för att finansiera dessa BSE-tester kan inte godtas av de anledningar som anges i skäl 74. När det gäller bedömningen av selektiviteten hävdar Belgien särskilt att det endast går att tala om selektivitet om särskilda sektorer eller företag får en förmånligare behandling än vad som normalt ges. Att det finns skillnader mellan de olika medlemsstaterna i fråga om finansieringen av BSE-tester och att detta kan leda till snedvridning av konkurrensen är enligt Belgien inte en fråga om statligt stöd utan om harmonisering av lagstiftningarna. |
| --- | --- |

(91)

Belgiens argument (se skäl 37 och följande) om att finansieringen av BSE-testerna har införts för att skydda folkhälsan och att medlemsstaten själv får bestämma vilket system som normalt ska tillämpas för att finansiera dessa BSE-tester kan inte godtas av de anledningar som anges i skäl 74. När det gäller bedömningen av selektiviteten hävdar Belgien särskilt att det endast går att tala om selektivitet om särskilda sektorer eller företag får en förmånligare behandling än vad som normalt ges. Att det finns skillnader mellan de olika medlemsstaterna i fråga om finansieringen av BSE-tester och att detta kan leda till snedvridning av konkurrensen är enligt Belgien inte en fråga om statligt stöd utan om harmonisering av lagstiftningarna.

| (92) | Detta argument kan emellertid inte godtas. Precis som anges i beslut N 9/05 och N 10/05 är selektivitetskriteriet uppfyllt om fördelen är reserverad för vissa företag eller en viss verksamhetssektor. I detta fall gynnar den statliga finansieringen av BSE-tester på nationellt plan endast en viss sektor, dvs. den som föder upp sådana djur som omfattas av BSE-tester. På gemenskapsnivå ger den statliga finansieringen, eller finansieringen med statliga medel, av BSE-tester för belgiska företag en fördel för dessa företag jämfört med deras utländska konkurrenter för vilka finansieringen av obligatoriska BSE-tester inte sker med statliga medel. I ingressen till TSE-riktlinjerna (punkterna 8 och 9) anges det tydligt att den pågående harmoniseringen för att låta sektorn bära kostnaderna hade gått långsamt och att kommissionen därför hade beslutat sig för att förtydliga och ändra sin politik i fråga om statligt stöd till kostnader för BSE-testerna. I punkt 24 i TSE-riktlinjerna anges att skyldigheten att utföra kontrollerna kan baseras på gemenskapslagstiftning eller på nationell lagstiftning. Där framgår tydligt att det inte finns någon harmonisering i gemenskapen i fråga om skyldigheten att utföra testerna, vilket innebär att ett selektivt stöd till förmån för företag i en viss medlemsstat också kan förekomma av den anledningen. Sammanfattningsvis ger de åtgärder som finansieras med statliga medel, däribland avgifter, en selektiv fördel för de jordbrukare, slakterier och andra enheter som bearbetar, behandlar, säljer eller saluför produkter av nötkreatur som omfattas av en obligatorisk BSE-undersökning i enlighet med tillämplig lagstiftning eftersom de minskar dessa mottagares kostnader. Dessa fördelar beviljas inte genom direkta utbetalningar utan genom att de offentliga myndigheterna tar på sig kostnaderna för BSE-testerna och betalar kostnaden för testerna direkt till de laboratorier som utför dem på slakteriernas begäran och fakturerar AFSCA för sina utgifter. |
| --- | --- |

(92)

Detta argument kan emellertid inte godtas. Precis som anges i beslut N 9/05 och N 10/05 är selektivitetskriteriet uppfyllt om fördelen är reserverad för vissa företag eller en viss verksamhetssektor. I detta fall gynnar den statliga finansieringen av BSE-tester på nationellt plan endast en viss sektor, dvs. den som föder upp sådana djur som omfattas av BSE-tester. På gemenskapsnivå ger den statliga finansieringen, eller finansieringen med statliga medel, av BSE-tester för belgiska företag en fördel för dessa företag jämfört med deras utländska konkurrenter för vilka finansieringen av obligatoriska BSE-tester inte sker med statliga medel. I ingressen till TSE-riktlinjerna (punkterna 8 och 9) anges det tydligt att den pågående harmoniseringen för att låta sektorn bära kostnaderna hade gått långsamt och att kommissionen därför hade beslutat sig för att förtydliga och ändra sin politik i fråga om statligt stöd till kostnader för BSE-testerna. I punkt 24 i TSE-riktlinjerna anges att skyldigheten att utföra kontrollerna kan baseras på gemenskapslagstiftning eller på nationell lagstiftning. Där framgår tydligt att det inte finns någon harmonisering i gemenskapen i fråga om skyldigheten att utföra testerna, vilket innebär att ett selektivt stöd till förmån för företag i en viss medlemsstat också kan förekomma av den anledningen. Sammanfattningsvis ger de åtgärder som finansieras med statliga medel, däribland avgifter, en selektiv fördel för de jordbrukare, slakterier och andra enheter som bearbetar, behandlar, säljer eller saluför produkter av nötkreatur som omfattas av en obligatorisk BSE-undersökning i enlighet med tillämplig lagstiftning eftersom de minskar dessa mottagares kostnader. Dessa fördelar beviljas inte genom direkta utbetalningar utan genom att de offentliga myndigheterna tar på sig kostnaderna för BSE-testerna och betalar kostnaden för testerna direkt till de laboratorier som utför dem på slakteriernas begäran och fakturerar AFSCA för sina utgifter.

| (93) | När det gäller de stödåtgärder som finansieras genom ersättningar måste det undersökas om dessa medför en fördel. Som anges i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet (skäl 61 och 62) är det endast fråga om en fördel om dessa ersättningar är lägre än de faktiska kostnaderna för de tjänster som AFSCA tillhandahåller de ekonomiska aktörerna. Det måste också undersökas om avgifterna motsvarar betalningar för de tjänster som AFSCA faktiskt utför åt företagen. Mer konkret måste det undersökas om det har förekommit någon fördel för de slakterier och producenter som har betalat ersättningen på 10,70 euro per testat nötkreatur under perioden 1 december 2004–31 december 2005 och om dessa verkligen har fått de tjänster som AFSCA har utfört. |
| --- | --- |

(93)

När det gäller de stödåtgärder som finansieras genom ersättningar måste det undersökas om dessa medför en fördel. Som anges i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet (skäl 61 och 62) är det endast fråga om en fördel om dessa ersättningar är lägre än de faktiska kostnaderna för de tjänster som AFSCA tillhandahåller de ekonomiska aktörerna. Det måste också undersökas om avgifterna motsvarar betalningar för de tjänster som AFSCA faktiskt utför åt företagen. Mer konkret måste det undersökas om det har förekommit någon fördel för de slakterier och producenter som har betalat ersättningen på 10,70 euro per testat nötkreatur under perioden 1 december 2004–31 december 2005 och om dessa verkligen har fått de tjänster som AFSCA har utfört.

| (94) | De belgiska myndigheterna angav i sitt svar på beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet att ersättningen på 10,70 euro per testat nötkreatur var AFSCA:s enda finansieringskälla för kostnaderna för BSE-testerna, med undantag för AFSCA:s egna medel och de återbetalningspliktiga förskotten från statskassan. Betalningen av ersättningen gjordes av slakterierna. De belgiska myndigheterna angav att slakterierna inte hade någon rättslig skyldighet att fakturera sina kunder för ersättningsbeloppet men att slakterierna brukar överföra kostnaden för ersättningen som en separat post till producenterna. Belgien styrkte detta genom exempel på fakturor där det tydligt framgick att slakterierna hade fakturerat producenterna separat för ersättningen. Belgien anser att det inte behöver regleras formellt hur slakterierna överför kostnaderna för ersättningen på producenter eller andra eventuella mottagare av de tjänster som ersättningen ska finansiera, eftersom kostnaden faktureras producenterna på ungefär samma sätt som andra kostnader som uppstår i slakteriet och som faktureras producenterna. |
| --- | --- |

(94)

De belgiska myndigheterna angav i sitt svar på beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet att ersättningen på 10,70 euro per testat nötkreatur var AFSCA:s enda finansieringskälla för kostnaderna för BSE-testerna, med undantag för AFSCA:s egna medel och de återbetalningspliktiga förskotten från statskassan. Betalningen av ersättningen gjordes av slakterierna. De belgiska myndigheterna angav att slakterierna inte hade någon rättslig skyldighet att fakturera sina kunder för ersättningsbeloppet men att slakterierna brukar överföra kostnaden för ersättningen som en separat post till producenterna. Belgien styrkte detta genom exempel på fakturor där det tydligt framgick att slakterierna hade fakturerat producenterna separat för ersättningen. Belgien anser att det inte behöver regleras formellt hur slakterierna överför kostnaderna för ersättningen på producenter eller andra eventuella mottagare av de tjänster som ersättningen ska finansiera, eftersom kostnaden faktureras producenterna på ungefär samma sätt som andra kostnader som uppstår i slakteriet och som faktureras producenterna.

| (95) | Därför kan man dra slutsatsen att de tvivel som uttrycks i skäl 44 i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet, nämligen att avgiften för slakterierna var mycket högre än för andra mottagare av tjänsten, har minskats genom Belgiens upplysningar om att producenterna faktureras för denna ersättning. |
| --- | --- |

(95)

Därför kan man dra slutsatsen att de tvivel som uttrycks i skäl 44 i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet, nämligen att avgiften för slakterierna var mycket högre än för andra mottagare av tjänsten, har minskats genom Belgiens upplysningar om att producenterna faktureras för denna ersättning.

| (96) | När det gäller frågan om priset på BSE-testerna motsvarade marknadspriset angav Belgien för det första till kommissionen att AFSCA:s priser sedan juli 2005 låg under 40 euro, medan det i riktlinjerna för jordbruket 2007–2013 anges att 40 euro är det lägsta tillgängliga priset i gemenskapen vid den tidpunkten. Detta tyder på att priserna är i linje med de priser som togs ut i Europa under den berörda perioden. För det andra svarade Belgien på beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet att situationen var identisk med den situation som undersöktes i beslut N 9/05 och N 10/05 där det konstaterades att tjänsteleverantörerna utsågs genom öppna och icke-diskriminerande förfaranden (se skäl 82 i beslut N 9/05 och N 10/05). För det tredje noterar kommissionen Belgiens åtagande om att vidta alla rättsligt tillgängliga åtgärder för att återvinna de överpris som har betalats för testerna, om de belgiska konkurrensmyndigheternas granskning visar att det har förekommit en olaglig kartell mellan laboratorierna för att höja priset på testerna. Mot bakgrund av detta konstaterar kommissionen att ersättningarna inte kan betraktas som statliga medel, eftersom de ersättningar som betalats till AFSCA för BSE-testerna motsvarar betalningar för de tjänster som AFSCA verkligen har utfört för företagen och som har baserats på marknadspriser. |
| --- | --- |

(96)

När det gäller frågan om priset på BSE-testerna motsvarade marknadspriset angav Belgien för det första till kommissionen att AFSCA:s priser sedan juli 2005 låg under 40 euro, medan det i riktlinjerna för jordbruket 2007–2013 anges att 40 euro är det lägsta tillgängliga priset i gemenskapen vid den tidpunkten. Detta tyder på att priserna är i linje med de priser som togs ut i Europa under den berörda perioden. För det andra svarade Belgien på beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet att situationen var identisk med den situation som undersöktes i beslut N 9/05 och N 10/05 där det konstaterades att tjänsteleverantörerna utsågs genom öppna och icke-diskriminerande förfaranden (se skäl 82 i beslut N 9/05 och N 10/05). För det tredje noterar kommissionen Belgiens åtagande om att vidta alla rättsligt tillgängliga åtgärder för att återvinna de överpris som har betalats för testerna, om de belgiska konkurrensmyndigheternas granskning visar att det har förekommit en olaglig kartell mellan laboratorierna för att höja priset på testerna. Mot bakgrund av detta konstaterar kommissionen att ersättningarna inte kan betraktas som statliga medel, eftersom de ersättningar som betalats till AFSCA för BSE-testerna motsvarar betalningar för de tjänster som AFSCA verkligen har utfört för företagen och som har baserats på marknadspriser.

| (97) | Därav går det att i överensstämmelse med beslut N 9/05 och N 10/05 dra slutsatsen att ersättningen inte har medfört någon fördel för slakterier eller producenter, eftersom ersättningen täcker en betalning för en tjänst som har utförts för den som betalar ersättningen, samt att priset för testerna baseras på marknadspriset. Denna slutsats innebär också att det inte förekommer någon finansiering med statliga medel, eftersom testpriset överensstämmer med marknadspriset. |
| --- | --- |

(97)

Därav går det att i överensstämmelse med beslut N 9/05 och N 10/05 dra slutsatsen att ersättningen inte har medfört någon fördel för slakterier eller producenter, eftersom ersättningen täcker en betalning för en tjänst som har utförts för den som betalar ersättningen, samt att priset för testerna baseras på marknadspriset. Denna slutsats innebär också att det inte förekommer någon finansiering med statliga medel, eftersom testpriset överensstämmer med marknadspriset.

5.1.3   Snedvridning av konkurrensen och effekterna på handeln inom unionen

| (98) | När det gäller de andra villkoren för tillämpningen av artikel 107.1 i EUF-fördraget kan åtgärden påverka Belgiens ställning inom sektorn (32). Eftersom de belgiska företagen är verksamma på en mycket konkurrensutsatt internationell marknad snedvrider eller hotar åtgärden att snedvrida konkurrensen (33) och påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(98)

När det gäller de andra villkoren för tillämpningen av artikel 107.1 i EUF-fördraget kan åtgärden påverka Belgiens ställning inom sektorn (32). Eftersom de belgiska företagen är verksamma på en mycket konkurrensutsatt internationell marknad snedvrider eller hotar åtgärden att snedvrida konkurrensen (33) och påverka handeln mellan medlemsstaterna.

5.1.4   Slutsatser om stödets egenskaper i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget

| (99) | Kommissionen anser därför att finansieringen av BSE-tester genom avgifter och andra statliga medel innebär en fördel som finansieras med statliga medel. Denna fördel snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen eftersom den gynnar vissa företag och viss produktion och därför riskerar att påverka handeln mellan medlemsstater. Fördelen ges till de jordbrukare, slakterier och andra enheter som bearbetar, behandlar, säljer eller saluför produkter av nötkreatur som omfattas av obligatoriska BSE-kontroller enligt tillämplig lagstiftning. Därför konstaterar kommissionen att dessa åtgärder ska bedömas enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. Den del av BSE-testerna som finansieras med ersättningar är dock inte stöd, eftersom de som betalar ersättningen mottar tjänster som tillhandahålls till marknadspris. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen anser därför att finansieringen av BSE-tester genom avgifter och andra statliga medel innebär en fördel som finansieras med statliga medel. Denna fördel snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen eftersom den gynnar vissa företag och viss produktion och därför riskerar att påverka handeln mellan medlemsstater. Fördelen ges till de jordbrukare, slakterier och andra enheter som bearbetar, behandlar, säljer eller saluför produkter av nötkreatur som omfattas av obligatoriska BSE-kontroller enligt tillämplig lagstiftning. Därför konstaterar kommissionen att dessa åtgärder ska bedömas enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. Den del av BSE-testerna som finansieras med ersättningar är dock inte stöd, eftersom de som betalar ersättningen mottar tjänster som tillhandahålls till marknadspris.

5.2   Stödets olaglighet

| (100) | Sedan den 1 januari 2001 har de belgiska myndigheterna inte anmält några stödåtgärder i form av finansiering av BSE-tester till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget. De stöd som omfattas av förordning (EG) nr 1/2004 är undantagna från anmälningsskyldigheten under förutsättning att de uppfyller villkoren i den förordningen. Stöden är med andra ord olagliga om de inte uppfyller de villkoren. |
| --- | --- |

(100)

Sedan den 1 januari 2001 har de belgiska myndigheterna inte anmält några stödåtgärder i form av finansiering av BSE-tester till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget. De stöd som omfattas av förordning (EG) nr 1/2004 är undantagna från anmälningsskyldigheten under förutsättning att de uppfyller villkoren i den förordningen. Stöden är med andra ord olagliga om de inte uppfyller de villkoren.

5.3   Finansieringen av stödet

| (101) | Eftersom det är fråga om statligt stöd som delvis finansieras genom en skatteliknande avgift, måste de verksamheter som finansieras med detta stöd samt finansieringen av stödet i sig granskas av kommissionen. Om finansieringen av ett statligt stöd inte är förenlig med den inre marknaden innebär detta att stödet i sig också är oförenligt med den inre marknaden, även om beviljandet av stödet följer gällande konkurrensregler. |
| --- | --- |

(101)

Eftersom det är fråga om statligt stöd som delvis finansieras genom en skatteliknande avgift, måste de verksamheter som finansieras med detta stöd samt finansieringen av stödet i sig granskas av kommissionen. Om finansieringen av ett statligt stöd inte är förenlig med den inre marknaden innebär detta att stödet i sig också är oförenligt med den inre marknaden, även om beviljandet av stödet följer gällande konkurrensregler.

| (102) | Enligt fast rättspraxis omfattas skatter endast av tillämpningsområdet för bestämmelserna om statligt stöd i EUF-fördraget om de används för att finansiera en stödåtgärd på ett sådant sätt att de är en integrerad del av åtgärden i fråga (34). För att en skatt eller en del av en skatt ska kunna anses utgöra en integrerad del av en stödåtgärd måste det föreligga ett tvingande samband mellan ändamålet med skatten och stödet i fråga enligt relevanta nationella bestämmelser, i den meningen att intäkterna från avgiften måste användas för att finansiera stödet (35). Om ett sådant samband föreligger har intäkterna från avgiften en direkt inverkan på stödets storlek (36) och följaktligen även på bedömningen av om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden (37). |
| --- | --- |

(102)

Enligt fast rättspraxis omfattas skatter endast av tillämpningsområdet för bestämmelserna om statligt stöd i EUF-fördraget om de används för att finansiera en stödåtgärd på ett sådant sätt att de är en integrerad del av åtgärden i fråga (34). För att en skatt eller en del av en skatt ska kunna anses utgöra en integrerad del av en stödåtgärd måste det föreligga ett tvingande samband mellan ändamålet med skatten och stödet i fråga enligt relevanta nationella bestämmelser, i den meningen att intäkterna från avgiften måste användas för att finansiera stödet (35). Om ett sådant samband föreligger har intäkterna från avgiften en direkt inverkan på stödets storlek (36) och följaktligen även på bedömningen av om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden (37).

| (103) | Därför bör det undersökas om den avgift som har tagits ut sedan den 1 juli 2004 uppfyller de kriterier som beskrivs i skäl 102 och därefter fastställa vilka rättsakter som har varit tillämpliga under de olika perioderna. Det finansierade stödet har beviljats ett undantag, men detta undantag gäller inte systemet för att finansiera stödet, varför finansieringssystemets laglighet måste kontrolleras för hela den berörda perioden. |
| --- | --- |

(103)

Därför bör det undersökas om den avgift som har tagits ut sedan den 1 juli 2004 uppfyller de kriterier som beskrivs i skäl 102 och därefter fastställa vilka rättsakter som har varit tillämpliga under de olika perioderna. Det finansierade stödet har beviljats ett undantag, men detta undantag gäller inte systemet för att finansiera stödet, varför finansieringssystemets laglighet måste kontrolleras för hela den berörda perioden.

5.3.1   1 juli 2004–31 december 2005

| (104) | Under denna period förhandsfinansierades stödet av AFSCA och med ersättningar i enlighet med kungligt dekret av den 15 oktober 2004 (ersättningarna ingår inte i detta avsnitt eftersom de inte är stöd – se skäl 97). Det är nödvändigt att avgöra om finansieringssystemet är en integrerad del av stödåtgärden. Den gällande lagstiftningen innebär inte att det finns något tvingande samband mellan finansieringen av AFSCA och finansieringen av BSE-tester och intäkterna från avgiften måste inte heller användas för att finansiera stödet. I lagen av den 4 februari 2000 om inrättandet av AFSCA föreskrivs i stället olika finansieringskällor för AFSCA (se skäl 82). Dessutom går det inte att konstatera att intäkterna från skatten direkt påverkar stödets storlek, eftersom testerna samtidigt finansieras genom ersättningar och återstoden finansieras av AFSCA. De stödbelopp som betalas ut av AFSCA varierar beroende på priset på testerna och inte beroende på de avgifter som betalas till AFSCA. Det innebär att det inte finns något tvingande samband mellan intäkterna från avgifterna och återbetalningen av förhandsfinansieringen. |
| --- | --- |

(104)

Under denna period förhandsfinansierades stödet av AFSCA och med ersättningar i enlighet med kungligt dekret av den 15 oktober 2004 (ersättningarna ingår inte i detta avsnitt eftersom de inte är stöd – se skäl 97). Det är nödvändigt att avgöra om finansieringssystemet är en integrerad del av stödåtgärden. Den gällande lagstiftningen innebär inte att det finns något tvingande samband mellan finansieringen av AFSCA och finansieringen av BSE-tester och intäkterna från avgiften måste inte heller användas för att finansiera stödet. I lagen av den 4 februari 2000 om inrättandet av AFSCA föreskrivs i stället olika finansieringskällor för AFSCA (se skäl 82). Dessutom går det inte att konstatera att intäkterna från skatten direkt påverkar stödets storlek, eftersom testerna samtidigt finansieras genom ersättningar och återstoden finansieras av AFSCA. De stödbelopp som betalas ut av AFSCA varierar beroende på priset på testerna och inte beroende på de avgifter som betalas till AFSCA. Det innebär att det inte finns något tvingande samband mellan intäkterna från avgifterna och återbetalningen av förhandsfinansieringen.

5.3.2   Från och med den 1 januari 2006

| (105) | Från och med detta datum regleras frågan om avgifterna genom det kungliga dekretet om avgifter till finansieringen av AFSCA. I beslut N 9/05 och N 10/05 granskades systemet med finansiering via avgifter och det konstaterades att finansieringsmetoden för en del av kostnaderna i samband med BSE-testerna inte innebar någon diskriminering av importerade eller exporterade produkter och inte stod i strid med bestämmelserna i fördraget (38). Som anges i skäl 31 gäller det här beslutet inte de åtgärder som godkändes tidigare. Eftersom Belgien har uppgivit att en del av avgifterna från och med den 1 januari 2006 skulle användas för att återbetala den tidigare förhandsfinansieringen av BSE-testerna har kommissionen dock rätt att undersöka finansieringssystemet för den del av avgifterna som används för att finansiera återbetalningen av förhandsfinansieringen av BSE-testerna. |
| --- | --- |

(105)

Från och med detta datum regleras frågan om avgifterna genom det kungliga dekretet om avgifter till finansieringen av AFSCA. I beslut N 9/05 och N 10/05 granskades systemet med finansiering via avgifter och det konstaterades att finansieringsmetoden för en del av kostnaderna i samband med BSE-testerna inte innebar någon diskriminering av importerade eller exporterade produkter och inte stod i strid med bestämmelserna i fördraget (38). Som anges i skäl 31 gäller det här beslutet inte de åtgärder som godkändes tidigare. Eftersom Belgien har uppgivit att en del av avgifterna från och med den 1 januari 2006 skulle användas för att återbetala den tidigare förhandsfinansieringen av BSE-testerna har kommissionen dock rätt att undersöka finansieringssystemet för den del av avgifterna som används för att finansiera återbetalningen av förhandsfinansieringen av BSE-testerna.

| (106) | Belgien har angivit att finansieringssystemet inte har förändrats, bortsett från uppräkningen av ersättningsbeloppet. Den enda del som har förändrats är att en del av intäkterna från avgifterna används för att återbetala förhandsfinansieringen av BSE-kostnaderna 2006. |
| --- | --- |

(106)

Belgien har angivit att finansieringssystemet inte har förändrats, bortsett från uppräkningen av ersättningsbeloppet. Den enda del som har förändrats är att en del av intäkterna från avgifterna används för att återbetala förhandsfinansieringen av BSE-kostnaderna 2006.

| (107) | När det gäller frågan om denna finansiering är en integrerad del av stödåtgärden anser Belgien att den inte är det. Att avgifterna efter 2006 har använts för återbetalning av förhandsfinansieringen av testerna har inte påverkat storleken på det beviljade stödet. Dessutom har de belgiska myndigheterna angivit att återbetalningssystemet var solidariskt, dvs. varje operatör betalar en avgift till AFSCA och en del av den avgiften går till återbetalningen av tidigare kostnader i samband med förhandsfinansieringen av BSE-testerna. Samtliga aktiva operatörer som hade nötkreatur under den berörda perioden bidrar i lika grad till systemet, men de är inte de enda bidragsgivarna. Därför konstaterar kommissionen att finansieringen inte är en integrerad del av stödåtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(107)

När det gäller frågan om denna finansiering är en integrerad del av stödåtgärden anser Belgien att den inte är det. Att avgifterna efter 2006 har använts för återbetalning av förhandsfinansieringen av testerna har inte påverkat storleken på det beviljade stödet. Dessutom har de belgiska myndigheterna angivit att återbetalningssystemet var solidariskt, dvs. varje operatör betalar en avgift till AFSCA och en del av den avgiften går till återbetalningen av tidigare kostnader i samband med förhandsfinansieringen av BSE-testerna. Samtliga aktiva operatörer som hade nötkreatur under den berörda perioden bidrar i lika grad till systemet, men de är inte de enda bidragsgivarna. Därför konstaterar kommissionen att finansieringen inte är en integrerad del av stödåtgärden i fråga.

5.4   Bedömning av stödåtgärdernas förenlighet

| (108) | Eftersom stödet är statligt stöd och omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget måste det undersökas om det kan betraktas som förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(108)

Eftersom stödet är statligt stöd och omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget måste det undersökas om det kan betraktas som förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget.

| (109) | För den berörda åtgärden är det endast artikel 107.3 c i EUF-fördraget som kan vara tillämplig. Där föreskrivs att stöd kan anses vara förenligt med den inre marknaden när det är avsett att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(109)

För den berörda åtgärden är det endast artikel 107.3 c i EUF-fördraget som kan vara tillämplig. Där föreskrivs att stöd kan anses vara förenligt med den inre marknaden när det är avsett att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (110) | Enligt punkt 23.3 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd inom jordbrukssektorn (39) 2000–2006 (nedan kallade riktlinjerna för jordbruket 2000–2006) och kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (40) ska allt olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (41) bedömas i enlighet med de regler och riktlinjer som var i kraft när stödet beviljades. Kommissionen antog TSE-riktlinjerna 2002. Dessa riktlinjer var tillämpliga under perioden 1 januari 2003–31 december 2006 (42). Enligt punkt 44 i TSE-riktlinjerna ska, förutom fall som bl.a. rör BSE-tester, olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 granskas i enlighet med de regler och riktlinjer som var tillämpliga vid den tidpunkt då stödet beviljades. Eftersom stödet har beviljats under perioden 1 januari 2001–31 december 2005 ska TSE-riktlinjerna ligga till grund för granskningen av detta stöd. |
| --- | --- |

(110)

Enligt punkt 23.3 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd inom jordbrukssektorn (39) 2000–2006 (nedan kallade riktlinjerna för jordbruket 2000–2006) och kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (40) ska allt olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (41) bedömas i enlighet med de regler och riktlinjer som var i kraft när stödet beviljades. Kommissionen antog TSE-riktlinjerna 2002. Dessa riktlinjer var tillämpliga under perioden 1 januari 2003–31 december 2006 (42). Enligt punkt 44 i TSE-riktlinjerna ska, förutom fall som bl.a. rör BSE-tester, olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 granskas i enlighet med de regler och riktlinjer som var tillämpliga vid den tidpunkt då stödet beviljades. Eftersom stödet har beviljats under perioden 1 januari 2001–31 december 2005 ska TSE-riktlinjerna ligga till grund för granskningen av detta stöd.

| (111) | Enligt punkt 194 c i riktlinjerna för jordbruket 2007–2013 ska kommissionen från och med den 1 januari 2007 endast tillämpa TSE-riktlinjerna för det olagliga stöd som anges i punkterna 43 och följande i TSE-riktlinjerna. |
| --- | --- |

(111)

Enligt punkt 194 c i riktlinjerna för jordbruket 2007–2013 ska kommissionen från och med den 1 januari 2007 endast tillämpa TSE-riktlinjerna för det olagliga stöd som anges i punkterna 43 och följande i TSE-riktlinjerna.

| (112) | Det går att urskilja två perioder beroende på vilka rättsliga bestämmelser som har varit tillämpliga. |
| --- | --- |

(112)

Det går att urskilja två perioder beroende på vilka rättsliga bestämmelser som har varit tillämpliga.

5.4.1   Perioden 1 januari 2001–31 december 2002: Punkt 11.4 i riktlinjerna för jordbruket 2000–2006, som det hänvisas till i punkt 45 i TSE-riktlinjerna, är tillämplig

| (113) | Enligt punkt 45 i TSE-riktlinjerna ska kommissionen i fråga om olagligt statligt stöd som syftar till att täcka kostnaderna i samband med BSE-tester och som har beviljats före ikraftträdandet av TSE-riktlinjerna (dvs. den 1 januari 2003) bedöma dessa stöds förenlighet i enlighet med punkt 11.4 i riktlinjerna för jordbruket 2000–2006 och sin praxis sedan 2001 att godkänna att sådant stöd uppgår till 100 procent. |
| --- | --- |

(113)

Enligt punkt 45 i TSE-riktlinjerna ska kommissionen i fråga om olagligt statligt stöd som syftar till att täcka kostnaderna i samband med BSE-tester och som har beviljats före ikraftträdandet av TSE-riktlinjerna (dvs. den 1 januari 2003) bedöma dessa stöds förenlighet i enlighet med punkt 11.4 i riktlinjerna för jordbruket 2000–2006 och sin praxis sedan 2001 att godkänna att sådant stöd uppgår till 100 procent.

| (114) | Enligt punkt 11.4 i riktlinjerna för jordbruket 2000–2006 måste åtgärden för att anses vara förenlig






  — | ingå i ett lämpligt program som har inrättats på gemenskapsnivå eller på regional eller nationell nivå för att förebygga, övervaka eller utrota den berörda sjukdomen (punkt 11.4.2), |
| --- | --- | --- |

(114)

Enligt punkt 11.4 i riktlinjerna för jordbruket 2000–2006 måste åtgärden för att anses vara förenlig

—

ingå i ett lämpligt program som har inrättats på gemenskapsnivå eller på regional eller nationell nivå för att förebygga, övervaka eller utrota den berörda sjukdomen (punkt 11.4.2),

| — | ha som syfte att förebygga eller ersätta, eller en kombination av dessa (punkt 11.4.3), |
| --- | --- |

—

ha som syfte att förebygga eller ersätta, eller en kombination av dessa (punkt 11.4.3),

| — | vara förenlig med både målen för och de specifika bestämmelserna i gemenskapens veterinärlagstiftning och fytosanitära lagstiftning (punkt 11.4.4), |
| --- | --- |

—

vara förenlig med både målen för och de specifika bestämmelserna i gemenskapens veterinärlagstiftning och fytosanitära lagstiftning (punkt 11.4.4),

| — | ha en stödnivå som uppgår till högst 100 procent av de stödberättigande kostnaderna (punkt 11.4.5). |
| --- | --- |

—

ha en stödnivå som uppgår till högst 100 procent av de stödberättigande kostnaderna (punkt 11.4.5).

När stöd beviljas inom ramen för gemensamma och/eller nationella och/eller regionala stödordningar ska kommissionen kräva att det läggs fram bevis för att det inte finns någon risk för överkompensation genom en eventuell kumulering av åtgärder som införs genom flera ordningar. När ett gemenskapsstöd har godkänts måste datum och hänvisningar till det berörda beslutet av kommissionen anges.

| (115) | Det konstateras redan i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet att de tre första villkoren var uppfyllda (se skäl 80 i det beslutet). De belgiska myndigheterna har för övrigt bekräftat detta i sina synpunkter på beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet. BSE är en smittsam sjukdom och utgör ett hot mot folkhälsan. Det är en djursjukdom där det primära utbrottet ska anmälas direkt till kommissionen och övriga medlemsstater enligt rådets direktiv 82/894/EEG av den 21 december 1982 om anmälan av djursjukdomar inom gemenskapen (43). Målet med stödåtgärden är att bekämpa BSE genom att undersöka slaktade djur och upphittade döda djur. Kompensationen för jordbrukarnas kostnader ska säkerställa att åtgärderna verkligen vidtas. Samtliga åtgärder ska vidtas i enlighet med gemenskapslagstiftningen eller rekommenderas i den lagstiftningen (44). |
| --- | --- |

(115)

Det konstateras redan i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet att de tre första villkoren var uppfyllda (se skäl 80 i det beslutet). De belgiska myndigheterna har för övrigt bekräftat detta i sina synpunkter på beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet. BSE är en smittsam sjukdom och utgör ett hot mot folkhälsan. Det är en djursjukdom där det primära utbrottet ska anmälas direkt till kommissionen och övriga medlemsstater enligt rådets direktiv 82/894/EEG av den 21 december 1982 om anmälan av djursjukdomar inom gemenskapen (43). Målet med stödåtgärden är att bekämpa BSE genom att undersöka slaktade djur och upphittade döda djur. Kompensationen för jordbrukarnas kostnader ska säkerställa att åtgärderna verkligen vidtas. Samtliga åtgärder ska vidtas i enlighet med gemenskapslagstiftningen eller rekommenderas i den lagstiftningen (44).

| (116) | När det gäller det fjärde villkoret framgår det av upplysningarna från Belgien att kostnaderna för BSE-testerna har varierat mellan 111,81 euro och 63,45 euro under denna period (se skäl (56)). Dessa kostnader täcker laboratorieanalysen, kostnaderna för provtagningen av en veterinär samt kostnaderna för provtagningssatsen. Kommissionen anser att dessa kostnader överensstämmer med dem som anges i punkt 11.4.5 i riktlinjerna för jordbruket 2000–2006, där det bl.a. anges att hälsokontroller, tester och andra provtagningar ska betraktas som verkliga kostnader. |
| --- | --- |

(116)

När det gäller det fjärde villkoret framgår det av upplysningarna från Belgien att kostnaderna för BSE-testerna har varierat mellan 111,81 euro och 63,45 euro under denna period (se skäl (56)). Dessa kostnader täcker laboratorieanalysen, kostnaderna för provtagningen av en veterinär samt kostnaderna för provtagningssatsen. Kommissionen anser att dessa kostnader överensstämmer med dem som anges i punkt 11.4.5 i riktlinjerna för jordbruket 2000–2006, där det bl.a. anges att hälsokontroller, tester och andra provtagningar ska betraktas som verkliga kostnader.

| (117) | De stöd som beviljats under perioden 1 januari 2001–31 december 2002 är därför förenliga med bestämmelserna. |
| --- | --- |

(117)

De stöd som beviljats under perioden 1 januari 2001–31 december 2002 är därför förenliga med bestämmelserna.

5.4.2   Perioden 1 januari 2003–31 december 2005: Punkterna 21 och följande i TSE-riktlinjerna ska tillämpas

| (118) | Kommissionen har i enlighet med punkt 23 i TSE-riktlinjerna beslutat att fortsätta att godkänna stöd upp till 100 procent av kostnaderna i samband med BSE-tester, enligt de principer som anges i punkt 11.4 i riktlinjerna för jordbruket 2000–2006 (se skäl (114)). |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen har i enlighet med punkt 23 i TSE-riktlinjerna beslutat att fortsätta att godkänna stöd upp till 100 procent av kostnaderna i samband med BSE-tester, enligt de principer som anges i punkt 11.4 i riktlinjerna för jordbruket 2000–2006 (se skäl (114)).

| (119) | Dessutom måste följande villkor vara uppfyllda i enlighet med TSE-riktlinjerna:






  — | Från och med den 1 januari 2003 får stöd, inbegripet gemenskapsbetalningar, till obligatorisk BSE-undersökning av slaktade djur som är avsedda för livsmedel uppgå till högst 40 euro per test (punkt 24 i TSE-riktlinjerna). |
| --- | --- | --- |

(119)

Dessutom måste följande villkor vara uppfyllda i enlighet med TSE-riktlinjerna:

—

Från och med den 1 januari 2003 får stöd, inbegripet gemenskapsbetalningar, till obligatorisk BSE-undersökning av slaktade djur som är avsedda för livsmedel uppgå till högst 40 euro per test (punkt 24 i TSE-riktlinjerna).

| — | Statligt stöd till kostnaderna för TSE-test ska betalas ut till den aktör hos vilken prov ska tas för testet. Om stödet betalas ut till laboratorierna måste det gå att visa att beloppet i sin helhet har överförts till aktören (punkt 25 i TSE-riktlinjerna). |
| --- | --- |

—

Statligt stöd till kostnaderna för TSE-test ska betalas ut till den aktör hos vilken prov ska tas för testet. Om stödet betalas ut till laboratorierna måste det gå att visa att beloppet i sin helhet har överförts till aktören (punkt 25 i TSE-riktlinjerna).

| (120) | Som anges i skäl 115 och 116 är de fyra villkoren i riktlinjerna för jordbruket 2000–2006 uppfyllda. |
| --- | --- |

(120)

Som anges i skäl 115 och 116 är de fyra villkoren i riktlinjerna för jordbruket 2000–2006 uppfyllda.

| (121) | När det gäller villkoret om det högsta tillåtna beloppet på 40 euro per test konstaterar kommissionen att detta högsta tillåtna belopp överskreds mellan den 1 januari 2003 och den 30 juni 2004. Enligt de upplysningar som lämnats av Belgien uppgick det sammanlagda beloppet för detta överskridande under denna period till 6 619 810,74 euro. Från och med den 1 juli 2004 har den sammanlagda kostnaden för testet varit lägre än 40 euro (se skäl (64)). De belgiska myndigheterna har uppgivit att dessa belopp täckte de nationella betalningarna och gemenskapsbetalningarna (se skäl (58)). |
| --- | --- |

(121)

När det gäller villkoret om det högsta tillåtna beloppet på 40 euro per test konstaterar kommissionen att detta högsta tillåtna belopp överskreds mellan den 1 januari 2003 och den 30 juni 2004. Enligt de upplysningar som lämnats av Belgien uppgick det sammanlagda beloppet för detta överskridande under denna period till 6 619 810,74 euro. Från och med den 1 juli 2004 har den sammanlagda kostnaden för testet varit lägre än 40 euro (se skäl (64)). De belgiska myndigheterna har uppgivit att dessa belopp täckte de nationella betalningarna och gemenskapsbetalningarna (se skäl (58)).

| (122) | När det gäller villkoret att stödet ska betalas ut till den aktör hos vilken prov ska tas för testet och att det måste visas att beloppet i sin helhet har betalats ut till aktören om stödet har betalats till laboratorierna (punkt 25 i TSE-riktlinjerna), konstaterar kommissionen att detta villkor är uppfyllt. |
| --- | --- |

(122)

När det gäller villkoret att stödet ska betalas ut till den aktör hos vilken prov ska tas för testet och att det måste visas att beloppet i sin helhet har betalats ut till aktören om stödet har betalats till laboratorierna (punkt 25 i TSE-riktlinjerna), konstaterar kommissionen att detta villkor är uppfyllt.

| (123) | Som anges i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet har de belgiska myndigheterna angivit att kostnaderna för BSE-testerna betalas direkt till laboratorierna. Aktörerna behöver inte betala några avgifter till laboratorierna för BSE-tester som utförs på nötkreatur. Denna bedömning är förenlig med vad som tidigare konstaterades för det likartade systemet i skäl 95 i beslut N 9/05 och N 10/05. Den enda kostnad som överförs på producenterna är kostnaden för ersättningen (se skäl (93) och följande), men denna del av finansieringen av BSE-testerna är inte stöd. Följaktligen betalas hela stödbeloppet till aktören. |
| --- | --- |

(123)

Som anges i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet har de belgiska myndigheterna angivit att kostnaderna för BSE-testerna betalas direkt till laboratorierna. Aktörerna behöver inte betala några avgifter till laboratorierna för BSE-tester som utförs på nötkreatur. Denna bedömning är förenlig med vad som tidigare konstaterades för det likartade systemet i skäl 95 i beslut N 9/05 och N 10/05. Den enda kostnad som överförs på producenterna är kostnaden för ersättningen (se skäl (93) och följande), men denna del av finansieringen av BSE-testerna är inte stöd. Följaktligen betalas hela stödbeloppet till aktören.

5.4.3   Efter den 1 januari 2006

| (124) | När det gäller perioden efter den 1 januari 2006 hänvisar kommissionen till beslut N 9/05 och N 10/05 eftersom syftet med detta beslut inte är att behandla de stöd som godkändes i det beslutet på nytt. |
| --- | --- |

(124)

När det gäller perioden efter den 1 januari 2006 hänvisar kommissionen till beslut N 9/05 och N 10/05 eftersom syftet med detta beslut inte är att behandla de stöd som godkändes i det beslutet på nytt.

5.4.4   Slutsatser

| (125) | Sammanfattningsvis är det stöd som har beviljats för finansiering av BSE-tester och som överskrider beloppet på 40 euro per test under perioden 1 januari 2003–30 juni 2004 och sammanlagt uppgår till 6 619 810,74 euro oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(125)

Sammanfattningsvis är det stöd som har beviljats för finansiering av BSE-tester och som överskrider beloppet på 40 euro per test under perioden 1 januari 2003–30 juni 2004 och sammanlagt uppgår till 6 619 810,74 euro oförenligt med den inre marknaden.

5.5   Återbetalning av förhandsfinansiering

| (126) | Som anges tidigare har testerna finansierats med statliga medel som överskrider det högsta tillåtna beloppet på 40 euro per test under perioden 1 januari 2003–30 juni 2004. |
| --- | --- |

(126)

Som anges tidigare har testerna finansierats med statliga medel som överskrider det högsta tillåtna beloppet på 40 euro per test under perioden 1 januari 2003–30 juni 2004.

| (127) | Belgien beslutade till en början att detta överskjutande belopp skulle återbetalas under en period på 15 år med hjälp av intäkterna från de avgifter som togs ut för att finansiera AFSCA från och med den 1 januari 2006, men avskaffade sedan detta system. Anledningen till denna övergripande strategi var enligt de belgiska myndigheterna att det i praktiken var svårt att införa en individuell återbetalning eftersom vissa aktörer hade avlidit eller upphört med sin verksamhet. |
| --- | --- |

(127)

Belgien beslutade till en början att detta överskjutande belopp skulle återbetalas under en period på 15 år med hjälp av intäkterna från de avgifter som togs ut för att finansiera AFSCA från och med den 1 januari 2006, men avskaffade sedan detta system. Anledningen till denna övergripande strategi var enligt de belgiska myndigheterna att det i praktiken var svårt att införa en individuell återbetalning eftersom vissa aktörer hade avlidit eller upphört med sin verksamhet.

| (128) | I en senare skrivelse av den 6 april 2011 angav de belgiska myndigheterna att AFSCA hade fortsatt återbetalningen med egna medel under åren 2005–2006. |
| --- | --- |

(128)

I en senare skrivelse av den 6 april 2011 angav de belgiska myndigheterna att AFSCA hade fortsatt återbetalningen med egna medel under åren 2005–2006.

| (129) | Det föreslagna återbetalningssystemet uppfyller dock inte kraven i fråga om återbetalning när det gäller olagligt och oförenligt stöd. Enligt rättspraxis är syftet med återbetalningen att återställa den situation som rådde på marknaden innan det berörda stödet beviljades. Syftet med att återställa den tidigare situationen är att de stöd som är olagliga och oförenliga med den inre marknaden ska återbetalas av mottagaren och att mottagaren ska förlora den fördel som denne har haft på marknaden i förhållande till sina konkurrenter, så att den situation som rådde innan utbetalningen av stödet återställs (45). Det stöd som ska betalas tillbaka omfattar en rimlig ränta som ska fastställas av kommissionen och som ska tas ut från och med den dag då det olagliga stödet ställts till mottagarens förfogande och fram till återbetalningen (46). På grundval av kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (47) ska räntan beräknas på sammansatt basis, vilket inte är fallet här. Dessutom fastställs i artikel 14 i förordning (EG) nr 659/1999 att medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att verkställa kommissionens beslut omedelbart och effektivt. Det återkrav som Belgien föreslår och delvis har genomfört motsvarar inte ovannämnda krav och kan inte betraktas som ett återkrav i den mening som avses i artikel 14 i förordning (EG) nr 659/1999. |
| --- | --- |

(129)

Det föreslagna återbetalningssystemet uppfyller dock inte kraven i fråga om återbetalning när det gäller olagligt och oförenligt stöd. Enligt rättspraxis är syftet med återbetalningen att återställa den situation som rådde på marknaden innan det berörda stödet beviljades. Syftet med att återställa den tidigare situationen är att de stöd som är olagliga och oförenliga med den inre marknaden ska återbetalas av mottagaren och att mottagaren ska förlora den fördel som denne har haft på marknaden i förhållande till sina konkurrenter, så att den situation som rådde innan utbetalningen av stödet återställs (45). Det stöd som ska betalas tillbaka omfattar en rimlig ränta som ska fastställas av kommissionen och som ska tas ut från och med den dag då det olagliga stödet ställts till mottagarens förfogande och fram till återbetalningen (46). På grundval av kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (47) ska räntan beräknas på sammansatt basis, vilket inte är fallet här. Dessutom fastställs i artikel 14 i förordning (EG) nr 659/1999 att medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att verkställa kommissionens beslut omedelbart och effektivt. Det återkrav som Belgien föreslår och delvis har genomfört motsvarar inte ovannämnda krav och kan inte betraktas som ett återkrav i den mening som avses i artikel 14 i förordning (EG) nr 659/1999.

6.   SLUTSATSER

| (130) | Kommissionen konstaterar att finansieringen av BSE-tester genom ersättningar inte är statligt stöd. |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen konstaterar att finansieringen av BSE-tester genom ersättningar inte är statligt stöd.

| (131) | Kommissionen konstaterar att finansieringen av BSE-tester genom statliga medel är stöd till förmån för jordbrukare, slakterier och andra enheter som bearbetar, behandlar, säljer eller saluför produkter som är framställda av nötkreatur som omfattas av en obligatorisk BSE-undersökning enligt gällande lagstiftning. Detta stöd är förenligt för perioderna 1 januari 2001–31 december 2002 och 1 juli 2004–31 december 2005. Det är oförenligt för perioden 1 januari 2003–30 juni 2004. Det oförenliga stödet består av det belopp som överskrider 40 euro per test och har av Belgien beräknats till 6 619 810,74 euro. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen konstaterar att finansieringen av BSE-tester genom statliga medel är stöd till förmån för jordbrukare, slakterier och andra enheter som bearbetar, behandlar, säljer eller saluför produkter som är framställda av nötkreatur som omfattas av en obligatorisk BSE-undersökning enligt gällande lagstiftning. Detta stöd är förenligt för perioderna 1 januari 2001–31 december 2002 och 1 juli 2004–31 december 2005. Det är oförenligt för perioden 1 januari 2003–30 juni 2004. Det oförenliga stödet består av det belopp som överskrider 40 euro per test och har av Belgien beräknats till 6 619 810,74 euro.

| (132) | Kommissionen konstaterar att Belgien olagligt har tillämpat stödet för finansiering av BSE-tester i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget under perioden 1 januari 2001–30 juni 2004. Från och med den 1 januari 2003 omfattades stödet av en undantagsförordning, men eftersom villkoren för undantag enligt den förordningen inte uppfylldes är stödet olagligt. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen konstaterar att Belgien olagligt har tillämpat stödet för finansiering av BSE-tester i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget under perioden 1 januari 2001–30 juni 2004. Från och med den 1 januari 2003 omfattades stödet av en undantagsförordning, men eftersom villkoren för undantag enligt den förordningen inte uppfylldes är stödet olagligt.

| (133) | Det olagliga och oförenliga stöd som överskrider 40 euro per test ska återkrävas, med undantag för stöd som har beviljats särskilda projekt som vid den tidpunkt då stödet beviljades uppfylldes samtliga villkor i den tillämpliga förordningen om stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(133)

Det olagliga och oförenliga stöd som överskrider 40 euro per test ska återkrävas, med undantag för stöd som har beviljats särskilda projekt som vid den tidpunkt då stödet beviljades uppfylldes samtliga villkor i den tillämpliga förordningen om stöd av mindre betydelse.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   De åtgärder som finansieras genom ersättningar är inte stöd.

2.   Finansieringen av BSE-tester genom statliga medel är ett stöd som är förenligt med den inre marknaden och går till jordbrukare, slakterier och andra enheter som bearbetar, behandlar, säljer eller saluför produkter av nötkreatur som omfattas av en obligatorisk BSE-undersökning för perioden 1 januari 2001–31 december 2002 samt för perioden 1 juli 2004–31 december 2005.

3.   Finansieringen av BSE-tester genom statliga medel för perioden 1 januari 2003–30 juni 2004 är ett stöd som är förenligt med den inre marknaden och går till jordbrukare, slakterier och andra enheter som bearbetar, behandlar, säljer eller saluför produkter av nötkreatur som omfattas av en obligatorisk BSE-undersökning för belopp på högst 40 euro per test. De belopp som överskrider 40 euro per test är oförenliga med den inre marknaden och ska återkrävas, med undantag för stöd som har beviljats särskilda projekt som vid den tidpunkt då stödet beviljades uppfylldes samtliga villkor i den tillämpliga förordningen om stöd av mindre betydelse.

4.   Belgien har olagligt tillämpat stödet för finansiering av BSE-tester i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget under perioden 1 januari 2001–30 juni 2004.

Artikel 2

1.   Belgien ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagarna återkräva det stöd som avses i artikel 1.3 och 1.4.

2.   Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta som löper från den dag stödet stod till mottagarnas förfogande till den dag det har återbetalats.

3.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta i enlighet med bestämmelserna i kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004.

4.   Återkravet ska ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.

Artikel 3

Återkravet av det stöd som avses i artikel 1.3 och 1.4 ska ske omedelbart och effektivt.

Belgien ska se till att detta beslut verkställs inom fyra månader från delgivningen av beslutet.

Artikel 4

1.   Inom två månader från den dag då detta beslut har delgivits ska Belgien lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | En förteckning över de stödmottagare som har tagit emot det stöd som avses i artikel 1.3 och 1.4 och det totala stödbelopp som var och en av dem tagit emot. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över de stödmottagare som har tagit emot det stöd som avses i artikel 1.3 och 1.4 och det totala stödbelopp som var och en av dem tagit emot.

| b) | Det sammanlagda belopp (stödbelopp och ränta på återkravet) som ska återkrävas från stödmottagaren. |
| --- | --- |

b)

Det sammanlagda belopp (stödbelopp och ränta på återkravet) som ska återkrävas från stödmottagaren.

| c) | Vilka åtgärder (i detalj) som redan har vidtagits och vilka åtgärder som planeras för att följa beslutet. |
| --- | --- |

c)

Vilka åtgärder (i detalj) som redan har vidtagits och vilka åtgärder som planeras för att följa beslutet.

| d) | Handlingar som visar att stödmottagarna har delgivits återkravet. |
| --- | --- |

d)

Handlingar som visar att stödmottagarna har delgivits återkravet.

2.   Belgien ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att det stöd som avses i artikel 1.3 och 1.4 är återbetalt.

3.   Efter den tidsfrist på två månader som avses i punkt 1 ska Belgien på kommissionens begäran lämna en rapport om de åtgärder som redan har vidtagits och som planeras för att följa detta beslut. Rapporten ska också innehålla detaljerade uppgifter om de stöd- och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagarna.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien.

Utfärdat i Bryssel den 27 juli 2011.

På kommissionens vägnar

Dacian CIOLOȘ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av artikel 107 respektive artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut bör hänvisningar till artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget i förekommande fall förstås som hänvisningar till artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget.

1

(2)  EUT C 11, 16.1.2009, s. 8.

2

(3)  Se fotnot 2.

3

(4)  Endast de faktorer som är relevanta för det slutliga beslutet återges – övriga faktorer redovisas i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet.

4

(5)  De belgiska myndigheterna hänvisar till de obligatoriska testerna enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati. EGT L 147, 31.5.2001, s. 1.

5

(6)  Statligt stöd N 21/02 – Belgien – Täckning av kostnader för obligatoriska BSE-tester.

6

(7)  I enlighet med förordning (EG) nr 999/2001 gör Belgien snabbtest för BSE på alla nötkreatur som är äldre än 30 månader och som skickas till slakt samt på alla nötkreatur som är äldre än 24 månader och som går till nödslakt. Från och med den 1 juli 2001 genomgår alla djurkroppar av nötkreatur som är äldre än 24 månader också ett BSE-test.

7

(8)  EGT C 324, 24.12.2002, s. 2.

8

(9)  Moniteur belge, 8.11.2004, s. 75290.

9

Moniteur belge

(10)  Enligt TSE-riktlinjerna får det sammanlagda offentliga stödet från och med den 1 januari 2003 inte överskrida 40 euro.

10

(11)  Se tabellen i skäl 25 i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet.

11

(12)  EUT L 1, 3.1.2004, s. 1.

12

(13)  EUT C 105, 30.4.2005, s. 3.

13

(14)  Moniteur belge, 21.11.2005, s. 49941.

14

Moniteur belge

(15)  Moniteur belge, 21.11.2005, s. 49918.

15

Moniteur belge

(16)  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1.

16

(17)  Domstolens dom av den 5 februari 1976 i mål 87/75 Bresciani/Amministrazione Italiana delle Finanze, REG 1976, s. 129, punkt 10, och domstolens dom av den 15 december 1993 i förenade målen C-277-91, C-318/91 och C-319/91, Ligur Carni Srl m.fl./Unità Sanitaria Locale n. XV di Genova m.fl., REG 1993, s. I-06621, punkterna 29–31.

17

(18)  Tribunalens dom av den 18 december 2008 i mål T-211/04 och T-215/04, Government of Gibraltar och Förenade konungariket mot kommissionen, REG 2008, s. II-3745, punkterna 143–146.

18

(19)  Som exempel hänvisar Belgien till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd, där medlemsstaterna enligt artikel 27 och bilagorna IV och V är skyldiga att se till att en avgift tas ut för att finansiera vissa kontroller.

19

(20)  Domstolens dom av den 20 november 2003 i mål C-126/01, Ministre de l'Économie, des Finances et de l'Industrie mot GEMO SA, REG 2003, s. I-13769.

20

(21)  Domstolens dom av den 11 mars 1992 i förenade målen C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 och C-83/90, Compagnie Commerciale de l'Ouest m.fl., REG 1992, s. I-1847) punkt 35; domstolens dom av den 2 augusti 1993 i mål C-266/91, Celulose Beira Industrial SA mot Fazenda Pública, REG 1993, s. I-4337, punkt 21; domstolens dom av den 11 juni 1992 i de förenade målen C-149/91 och C-150/91, Sanders Adour SNC och Guyomarc'h Orthez Nutrition Animale SA mot Directeur des services fiscaux des Pyrenées-Atlantiques, REG 1992 s. I-3899), punkt 27, samt domstolens dom av den 16 december 1992 i mål C-17/91, Georges Lornoy en Zonen m.fl. mot belgiska staten, REG 1992, s. I-6523), punkt 32.

21

(22)  EUT C 319, 27.12.2006, s. 1.

22

(23)  Avgifterna och ersättningarna godkändes genom beslut N 9/05 och N 10/05.

23

(24)  Dessa kostnader omfattar laboratoriekostnader, kostnader för de veterinärer som utför analyserna för den offentliga myndighetens räkning samt provtagningssatser.

24

(25)  EUT L 325, 28.10.2004, s. 4.

25

(26)  Källa: www.birb.be

26

Källa:

(27)  Moniteur belge, 18.2.2000, s. 5053.

27

Moniteur belge

(28)  Se artikel 10 i lagen av den 4 februari 2000.

28

(29)  Moniteur belge, 24.3.1954, s. 2210.

29

Moniteur belge

(30)  Se bl.a. skäl 73 i beslut N 9/05 och N 10/05 där det anges att kommissionen alltid har ansett att statlig finansiering av kostnader för obligatoriska kontroller som är direkt kopplade till produktion eller marknadsföring av en produkt är en selektiv fördel för dessa företag.

30

(31)  Se TSE-riktlinjerna, t.ex. punkterna 7 och 12.

31

(32)  Belgien står för 2,1 procent av jordbruksproduktionen i unionen 2004 (källa: L’agriculture dans l’UE – Informations statistiques et économiques 2005).

32

L’agriculture dans l’UE – Informations statistiques et économiques 2005

(33)  Enligt domstolens rättspraxis innebär en förstärkning av ett företags ställning till följd av ett statligt stöd i allmänhet en snedvridning av konkurrensen i förhållande till andra konkurrerande företag som inte får samma stöd (domstolens dom av den 17 september 1980 i mål C730/79, Philip Morris Holland BV mot kommissionen, REG 1980, s. 2671, punkterna 11 och 12).

33

(34)  Dom av den 13 januari 2005 i mål C-174/02, Streekgewest, REG 2005, s. I-85, punkt 25.

34

(35)  Dom av den 13 januari 2005 i målet Streekgewest, punkt 26, och av den 27 oktober 2005 i de förenade målen C-266/04 till C-270/04, C-276/04 och C-321/04 till C-325/04, Nazairdis SAS, REG 2005, s. I-9481, punkterna 46–49.

35

(36)  Dom av den 15 juni 2006 i de förenade målen C-393/04 och C-41/05, Air Liquide, REG 2006, s. I-5293, punkt 46, och av den 13 januari 2005 i domen i målet Streekgewest, punkt 28.

36

(37)  Dom av den 25 juni 1970 i mål 47/69, Frankrike mot kommissionen, REG 1970, s. 487, punkterna 17, 20 och 21.

37

(38)  Se skäl 100 och följande i beslut N 9/05 och N 10/05.

38

(39)  EGT C 28, 1.2.2000, s. 2.

39

(40)  EGT C 119, 22.5.2002, s. 22.

40

(41)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

41

(42)  Se punkt 194 c i riktlinjerna för jordbruket 2007–2013.

42

(43)  EGT L 378, 31.12.1982, s. 58.

43

(44)  Se förordning (EG) nr 999/2001.

44

(45)  Domstolens dom av den 4 april 1995 i mål C-348/93, Italien mot kommissionen, REG 1995, s. I-673, punkt 27.

45

(46)  Artikel 14 i förordning (EG) nr 659/1999.

46

(47)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

47

---