# Jurnalul Oficial L 274/2011

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2011.274.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 274 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5419 octombrie 2011 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2011.274.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 274

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5419 octombrie 2011

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | 2011/676/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 20 aprilie 2011 privind ajutorul presupus în favoarea întreprinderii Trèves nr. C 4/10 (ex NN 64/09) pus în aplicare de Republica Franceză
  [notificată cu numărul C(2011) 2585]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/677/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 13 iulie 2011 privind sistemul de ajutoare de stat C 3/09 (ex NN 41 A-B/03) aplicat de Portugalia pentru colectarea, transportul, tratarea și eliminarea deșeurilor de la abatoare
  [notificată cu numărul C(2011) 4888] | 15 |
| | | 2011/678/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 27 iulie 2011 privind ajutorul de stat în favoarea finanțării testelor pentru depistarea formelor de encefalopatie spongiformă transmisibilă (EST) la bovine puse în aplicare de Belgia [ajutorul de stat C 44/08 (fostul NN 45/04)]
  [notificată cu numărul C(2011) 5457] | 36 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

2011/676/UE

*

Decizia Comisiei din 20 aprilie 2011 privind ajutorul presupus în favoarea întreprinderii Trèves nr. C 4/10 (ex NN 64/09) pus în aplicare de Republica Franceză
  [notificată cu numărul C(2011) 2585]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 2585]

1

1

2011/677/UE

*

Decizia Comisiei din 13 iulie 2011 privind sistemul de ajutoare de stat C 3/09 (ex NN 41 A-B/03) aplicat de Portugalia pentru colectarea, transportul, tratarea și eliminarea deșeurilor de la abatoare
  [notificată cu numărul C(2011) 4888]

[notificată cu numărul C(2011) 4888]

15

2011/678/UE

*

Decizia Comisiei din 27 iulie 2011 privind ajutorul de stat în favoarea finanțării testelor pentru depistarea formelor de encefalopatie spongiformă transmisibilă (EST) la bovine puse în aplicare de Belgia [ajutorul de stat C 44/08 (fostul NN 45/04)]
  [notificată cu numărul C(2011) 5457]

[notificată cu numărul C(2011) 5457]

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 19.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 274/1

---

DECIZIA COMISIEI

din 20 aprilie 2011

privind ajutorul presupus în favoarea întreprinderii Trèves nr. C 4/10 (ex NN 64/09) pus în aplicare de Republica Franceză

[notificată cu numărul C(2011) 2585]

(Numai textul în limba franceză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/676/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolele menționate (1) și având în vedere aceste observații,

întrucât:

I.   PROCEDURĂ

| (1) | Prin diverse articole publicate în presă în primăvara anului 2009, Comisia a fost informată că întreprinderea Trèves ar fi beneficiat de o investiție de 55 de milioane de euro din Fondul pentru modernizarea producătorilor de piese de schimb pentru automobile (denumit în continuare „FMEA”). Prin scrisorile din 5 mai 2009, 11 iunie 2009, 10 iulie 2009 și 4 noiembrie 2009, Comisia a adresat autorităților franceze solicitări de informații în această privință. Autoritățile menționate au răspuns la aceste solicitări prin intermediul scrisorilor (sau mesajelor electronice) din 5 iunie 2009, 23 iunie 2009, 18 august 2009, 18 noiembrie 2009 și 23 decembrie 2009. |
| --- | --- |

(1)

Prin diverse articole publicate în presă în primăvara anului 2009, Comisia a fost informată că întreprinderea Trèves ar fi beneficiat de o investiție de 55 de milioane de euro din Fondul pentru modernizarea producătorilor de piese de schimb pentru automobile (denumit în continuare „FMEA”). Prin scrisorile din 5 mai 2009, 11 iunie 2009, 10 iulie 2009 și 4 noiembrie 2009, Comisia a adresat autorităților franceze solicitări de informații în această privință. Autoritățile menționate au răspuns la aceste solicitări prin intermediul scrisorilor (sau mesajelor electronice) din 5 iunie 2009, 23 iunie 2009, 18 august 2009, 18 noiembrie 2009 și 23 decembrie 2009.

| (2) | Pe de altă parte, la 8 ianuarie 2010, a avut loc, la sediul Comisiei, o reuniune la solicitarea autorităților franceze. În urma acestei reuniuni, autoritățile franceze au furnizat informații suplimentare prin mesajul electronic din 15 ianuarie 2010. |
| --- | --- |

(2)

Pe de altă parte, la 8 ianuarie 2010, a avut loc, la sediul Comisiei, o reuniune la solicitarea autorităților franceze. În urma acestei reuniuni, autoritățile franceze au furnizat informații suplimentare prin mesajul electronic din 15 ianuarie 2010.

| (3) | Prin scrisoarea din 29 ianuarie 2010, Comisia a informat Franța cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”) cu privire la investiția FMEA și la un plan de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale (denumit și „plan de stingere a datoriilor”) acordat întreprinderii Trèves de către administrația franceză. Franța a comunicat observațiile sale cu privire la inițierea procedurii oficiale de investigare la 25 martie 2010. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 29 ianuarie 2010, Comisia a informat Franța cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”) cu privire la investiția FMEA și la un plan de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale (denumit și „plan de stingere a datoriilor”) acordat întreprinderii Trèves de către administrația franceză. Franța a comunicat observațiile sale cu privire la inițierea procedurii oficiale de investigare la 25 martie 2010.

| (4) | Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile în cauză. |
| --- | --- |

(4)

Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile în cauză.

| (5) | Comisia a primit observații în această privință de la următoarele părți interesate: Republica Italiană, întreprinderea Trèves, grupul PSA Peugeot Citroën, grupul Renault, un concurent al întreprinderii Trèves care dorește să rămână anonim și FMEA (3). Comisia a transmis Franței aceste observații, dându-i posibilitatea să le comenteze, și a primit comentariile acesteia prin scrisoarea din 5 octombrie 2010. La 18 noiembrie 2010, a avut loc, de asemenea, o reuniune cu autoritățile franceze. În sfârșit, informații suplimentare au fost transmise Comisiei prin mesajele electronice din 21 decembrie 2010 și din 22 februarie 2011. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a primit observații în această privință de la următoarele părți interesate: Republica Italiană, întreprinderea Trèves, grupul PSA Peugeot Citroën, grupul Renault, un concurent al întreprinderii Trèves care dorește să rămână anonim și FMEA (3). Comisia a transmis Franței aceste observații, dându-i posibilitatea să le comenteze, și a primit comentariile acesteia prin scrisoarea din 5 octombrie 2010. La 18 noiembrie 2010, a avut loc, de asemenea, o reuniune cu autoritățile franceze. În sfârșit, informații suplimentare au fost transmise Comisiei prin mesajele electronice din 21 decembrie 2010 și din 22 februarie 2011.

II.   DESCRIEREA MĂSURILOR INVESTIGATE

| (6) | Înainte de a începe descrierea măsurilor investigate, trebuie să se prezinte Fondul strategic de investiții (denumit în continuare „FSI”), FMEA, CDC Entreprises, societatea de gestiune a FMEA (punctul II.1), precum și întreprinderea Trèves și măsurile luate în legătură cu aceasta (punctul II.2 de mai jos). În sfârșit, vor fi expuse motivele care au condus la inițierea procedurii oficiale de investigare cu privire la investiția FMEA și la planul de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale (punctul II.3 de mai jos). |
| --- | --- |

(6)

Înainte de a începe descrierea măsurilor investigate, trebuie să se prezinte Fondul strategic de investiții (denumit în continuare „FSI”), FMEA, CDC Entreprises, societatea de gestiune a FMEA (punctul II.1), precum și întreprinderea Trèves și măsurile luate în legătură cu aceasta (punctul II.2 de mai jos). În sfârșit, vor fi expuse motivele care au condus la inițierea procedurii oficiale de investigare cu privire la investiția FMEA și la planul de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale (punctul II.3 de mai jos).

II.1.   FSI, FMEA, CDC Entreprises

| (7) | Din cauza crizei care a început în 2008, Franța a creat Fondul strategic de investiții (denumit în continuare „FSI”), pentru a-și sprijini economia. La puțin timp după aceea, FSI, în parteneriat cu grupul PSA Peugeot Citroën (denumit în continuare „PSA”) și cu grupul Renault (denumit în continuare „Renault”), au creat FMEA. Dacă FSI urmărește să intervină în orice tip de întreprindere, indiferent de sectorul economic în cauză, FMEA nu intervine decât în favoarea producătorilor de piese de schimb din sectorul auto. |
| --- | --- |

(7)

Din cauza crizei care a început în 2008, Franța a creat Fondul strategic de investiții (denumit în continuare „FSI”), pentru a-și sprijini economia. La puțin timp după aceea, FSI, în parteneriat cu grupul PSA Peugeot Citroën (denumit în continuare „PSA”) și cu grupul Renault (denumit în continuare „Renault”), au creat FMEA. Dacă FSI urmărește să intervină în orice tip de întreprindere, indiferent de sectorul economic în cauză, FMEA nu intervine decât în favoarea producătorilor de piese de schimb din sectorul auto.

| (8) | Fondul strategic de investiții este un fond, în valoare de 20 de miliarde de euro, pe care guvernul francez l-a creat în decembrie 2008 pentru a răspunde nevoilor de fonduri proprii ale întreprinderilor estimate ca fiind generatoare de creștere și de competitivitate pentru economia franceză. Conform conducerii FSI, acesta din urmă nu investește decât în întreprinderi care trebuie să prezinte bune perspective de creștere și de competitivitate pentru economia franceză. |
| --- | --- |

(8)

Fondul strategic de investiții este un fond, în valoare de 20 de miliarde de euro, pe care guvernul francez l-a creat în decembrie 2008 pentru a răspunde nevoilor de fonduri proprii ale întreprinderilor estimate ca fiind generatoare de creștere și de competitivitate pentru economia franceză. Conform conducerii FSI, acesta din urmă nu investește decât în întreprinderi care trebuie să prezinte bune perspective de creștere și de competitivitate pentru economia franceză.

| (9) | FSI este deținut în proporție de 49 % de guvernul francez și în proporție de 51 % de Caisse des Dépôts et Consignation (Casa de Depuneri și Consemnațiuni, denumită în continuare „CDC”). CDC „și filialele sale constituie un grup public în serviciul interesului general și al dezvoltării economice” din Franța (4); administratorii săi sunt numiți prin decret. |
| --- | --- |

(9)

FSI este deținut în proporție de 49 % de guvernul francez și în proporție de 51 % de Caisse des Dépôts et Consignation (Casa de Depuneri și Consemnațiuni, denumită în continuare „CDC”). CDC „și filialele sale constituie un grup public în serviciul interesului general și al dezvoltării economice” din Franța (4); administratorii săi sunt numiți prin decret.

| (10) | Consiliul de administrație al FSI este prezidat de directorul general al CDC și este compus, pe lângă președinte, din șase administratori dintre care unul reprezintă CDC, doi reprezintă statul (directorul general al participațiilor statului și directorul general al întreprinderilor) și trei reprezintă interesele întreprinderilor (administratorii întreprinderilor SCOR, Essilor și Artémis). |
| --- | --- |

(10)

Consiliul de administrație al FSI este prezidat de directorul general al CDC și este compus, pe lângă președinte, din șase administratori dintre care unul reprezintă CDC, doi reprezintă statul (directorul general al participațiilor statului și directorul general al întreprinderilor) și trei reprezintă interesele întreprinderilor (administratorii întreprinderilor SCOR, Essilor și Artémis).

| (11) | FMEA este un fond comun de investiții cu capital de risc a cărui misiune este favorizarea apariției unor producători de piese de schimb pentru automobile competitivi și capabili să le ofere clienților o capacitate de cercetare și de dezvoltare și o monitorizare internațională consolidată. Acesta realizează investiții de până la 60 de milioane de euro, în beneficiul exclusiv al subscriitorilor săi, individual sau împreună cu alți investitori privați sau alte fonduri. |
| --- | --- |

(11)

FMEA este un fond comun de investiții cu capital de risc a cărui misiune este favorizarea apariției unor producători de piese de schimb pentru automobile competitivi și capabili să le ofere clienților o capacitate de cercetare și de dezvoltare și o monitorizare internațională consolidată. Acesta realizează investiții de până la 60 de milioane de euro, în beneficiul exclusiv al subscriitorilor săi, individual sau împreună cu alți investitori privați sau alte fonduri.

| (12) | Crearea FMEA (25 martie 2009) se înscrie în cadrul planului de susținere a sectorului auto, anunțat de președintele Republicii Franceze la 4 decembrie 2008. Acesta cuprinde 600 de milioane de euro provenind de la FSI (200 de milioane de euro), de la PSA (200 de milioane de euro) și de la Renault (200 de milioane de euro). |
| --- | --- |

(12)

Crearea FMEA (25 martie 2009) se înscrie în cadrul planului de susținere a sectorului auto, anunțat de președintele Republicii Franceze la 4 decembrie 2008. Acesta cuprinde 600 de milioane de euro provenind de la FSI (200 de milioane de euro), de la PSA (200 de milioane de euro) și de la Renault (200 de milioane de euro).

| (13) | Gestiunea FMEA este asigurată de CDC Entreprises, o filială a CDC. Astfel, deciziile privind investițiile sunt luate de CDC Entreprises. |
| --- | --- |

(13)

Gestiunea FMEA este asigurată de CDC Entreprises, o filială a CDC. Astfel, deciziile privind investițiile sunt luate de CDC Entreprises.

| (14) | FMEA are un comitet de selecție și un comitet de investiții, responsabile de întocmirea dosarelor înainte de realizarea investiției de către societatea de gestiune CDC Entreprises. Cei trei investitori sunt prezenți în mod egal în aceste comitete: PSA, Renault și FSI. |
| --- | --- |

(14)

FMEA are un comitet de selecție și un comitet de investiții, responsabile de întocmirea dosarelor înainte de realizarea investiției de către societatea de gestiune CDC Entreprises. Cei trei investitori sunt prezenți în mod egal în aceste comitete: PSA, Renault și FSI.

| (15) | Conform regulamentului organic al FMEA, comitetul de selecție este în mod obligatoriu consultat de societatea de gestiune în ceea ce privește caracterul strategic al proiectelor de investiții. Avizele sale consultative nu reprezintă o obligație pentru societatea de gestiune. Acestea sunt adoptate cu o majoritate de două treimi. |
| --- | --- |

(15)

Conform regulamentului organic al FMEA, comitetul de selecție este în mod obligatoriu consultat de societatea de gestiune în ceea ce privește caracterul strategic al proiectelor de investiții. Avizele sale consultative nu reprezintă o obligație pentru societatea de gestiune. Acestea sunt adoptate cu o majoritate de două treimi.

| (16) | Comitetul de investiții este consultat în mod obligatoriu înainte de fiecare investiție sau cesionare sau cu privire la orice derogare de la criteriile și regulile politicii de investiții. Atunci când se pronunță asupra unui proiect de investiții sau de cesionare, avizele sale sunt adoptate cu o majoritate de două treimi și nu reprezintă o obligație pentru societatea de gestiune. Cu toate acestea, în cazul unui vot negativ al unuia dintre cei trei investitori, avizul va fi considerat negativ. În acest caz, proiectul de investiții sau de cesionare este trimis comitetului de selecție. |
| --- | --- |

(16)

Comitetul de investiții este consultat în mod obligatoriu înainte de fiecare investiție sau cesionare sau cu privire la orice derogare de la criteriile și regulile politicii de investiții. Atunci când se pronunță asupra unui proiect de investiții sau de cesionare, avizele sale sunt adoptate cu o majoritate de două treimi și nu reprezintă o obligație pentru societatea de gestiune. Cu toate acestea, în cazul unui vot negativ al unuia dintre cei trei investitori, avizul va fi considerat negativ. În acest caz, proiectul de investiții sau de cesionare este trimis comitetului de selecție.

| (17) | CDC Entreprises este un actor important în ceea ce privește investițiile de capital din Franța. Aceasta trebuie să respecte toate normele adoptate de Autoritatea Piețelor Financiare în materie de gestiune în numele terților, în special normele privind independența alegerii investițiilor și prevenirea conflictelor de interese. CDC Entreprises gestionează, printre altele, investițiile FSI în IMM-urile necotate, precum și investițiile în numele CDC și al altor investitori. |
| --- | --- |

(17)

CDC Entreprises este un actor important în ceea ce privește investițiile de capital din Franța. Aceasta trebuie să respecte toate normele adoptate de Autoritatea Piețelor Financiare în materie de gestiune în numele terților, în special normele privind independența alegerii investițiilor și prevenirea conflictelor de interese. CDC Entreprises gestionează, printre altele, investițiile FSI în IMM-urile necotate, precum și investițiile în numele CDC și al altor investitori.

| (18) | CDC Entreprises este în proporție de 100 % filiala CDC. Președintele și directorul general al CDC Entreprises sunt numiți de Consiliul de administrație, ai cărui membri sunt numiți, la rândul lor, de către CDC. |
| --- | --- |

(18)

CDC Entreprises este în proporție de 100 % filiala CDC. Președintele și directorul general al CDC Entreprises sunt numiți de Consiliul de administrație, ai cărui membri sunt numiți, la rândul lor, de către CDC.

| (19) | CDC Entreprises a încheiat cu FSI o convenție de asistență și de consiliere, în conformitate cu care o echipă dedicată a FSI acordă asistență CDC Entreprises pentru preselecția proiectelor de investiții (studii de fezabilitate și evaluare a riscurilor, studiu și asistență la punerea în aplicare a acestor intervenții, printre altele) și urmărirea investițiilor realizate. |
| --- | --- |

(19)

CDC Entreprises a încheiat cu FSI o convenție de asistență și de consiliere, în conformitate cu care o echipă dedicată a FSI acordă asistență CDC Entreprises pentru preselecția proiectelor de investiții (studii de fezabilitate și evaluare a riscurilor, studiu și asistență la punerea în aplicare a acestor intervenții, printre altele) și urmărirea investițiilor realizate.

| (20) | Având în vedere organizarea și funcționarea comitetelor FMEA, numai CDC Entreprises are capacitatea de a crea obligații pentru FMEA. Deciziile comitetelor nu sunt obligatorii pentru societatea de gestiune (cu excepția derogărilor de la criteriile și regulile politicii de investiții și ale gestiunii conflictelor de interese, ipoteze care nu sunt relevante în cazul de față). Autoritățile franceze au precizat că, până în prezent, CDC Entreprises nu a considerat niciodată oportun să se pronunțe în materie de investiții împotriva avizelor comitetelor. |
| --- | --- |

(20)

Având în vedere organizarea și funcționarea comitetelor FMEA, numai CDC Entreprises are capacitatea de a crea obligații pentru FMEA. Deciziile comitetelor nu sunt obligatorii pentru societatea de gestiune (cu excepția derogărilor de la criteriile și regulile politicii de investiții și ale gestiunii conflictelor de interese, ipoteze care nu sunt relevante în cazul de față). Autoritățile franceze au precizat că, până în prezent, CDC Entreprises nu a considerat niciodată oportun să se pronunțe în materie de investiții împotriva avizelor comitetelor.

| (21) | Graficul nr. 1 de mai jos prezintă pe scurt legăturile dintre statul francez, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA și Renault.

  Graficul nr. 1


  Legăturile dintre statul francez, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA și Renault |
| --- | --- |

(21)

Graficul nr. 1 de mai jos prezintă pe scurt legăturile dintre statul francez, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA și Renault.

Graficul nr. 1

Legăturile dintre statul francez, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA și Renault

Image

II.2.   Întreprinderea Trèves și măsurile luate în privința acesteia

| (22) | Întreprinderea Trèves este o întreprindere specializată în producția de elemente de interior pentru autovehicule. Trèves avea aproximativ 6 500 de angajați înainte de punerea în aplicare a planului de restructurare în curs (planul de restructurare vizează 1 300 de persoane). Întreprinderea este organizată în jurul a trei centre de activitate: echipamente de izolare fonică (5), scaune și componente și textile. Întreprinderea cuprindea 9 uzine (2 sunt în prezent închise) și are sedii în 14 țări (printre care Spania, Regatul Unit, Portugalia, Slovenia și Republica Cehă). Cifra sa de afaceri este realizată în proporție de 40 % în Franța. Principalii săi clienți sunt Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan și Toyota. |
| --- | --- |

(22)

Întreprinderea Trèves este o întreprindere specializată în producția de elemente de interior pentru autovehicule. Trèves avea aproximativ 6 500 de angajați înainte de punerea în aplicare a planului de restructurare în curs (planul de restructurare vizează 1 300 de persoane). Întreprinderea este organizată în jurul a trei centre de activitate: echipamente de izolare fonică (5), scaune și componente și textile. Întreprinderea cuprindea 9 uzine (2 sunt în prezent închise) și are sedii în 14 țări (printre care Spania, Regatul Unit, Portugalia, Slovenia și Republica Cehă). Cifra sa de afaceri este realizată în proporție de 40 % în Franța. Principalii săi clienți sunt Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan și Toyota.

| (23) | Cu puțin timp înainte de declanșarea crizei din 2008, Trèves începea să beneficieze de avantajele unui prim plan de restructurare lansat în 2005, care urmărea reducerea numărului de angajați și raționalizarea capacităților de producție. Când a apărut criza, Trèves a decis să își modifice și să își aprofundeze planul de restructurare și a dorit să poarte discuții cu creditorii în cadrul unei proceduri de conciliere (6). |
| --- | --- |

(23)

Cu puțin timp înainte de declanșarea crizei din 2008, Trèves începea să beneficieze de avantajele unui prim plan de restructurare lansat în 2005, care urmărea reducerea numărului de angajați și raționalizarea capacităților de producție. Când a apărut criza, Trèves a decis să își modifice și să își aprofundeze planul de restructurare și a dorit să poarte discuții cu creditorii în cadrul unei proceduri de conciliere (6).

| (24) | Astfel, la 25 mai 2009, a fost încheiat un protocol de conciliere între acționarul Trèves (holdingul „Severt”, acționar unic), societățile din grupul Trèves, creditorii (respectiv băncile) și FMEA. Acest protocol are la bază punerea în aplicare a unui plan de restructurare (planul este descris în secțiunea V.1.1.). |
| --- | --- |

(24)

Astfel, la 25 mai 2009, a fost încheiat un protocol de conciliere între acționarul Trèves (holdingul „Severt”, acționar unic), societățile din grupul Trèves, creditorii (respectiv băncile) și FMEA. Acest protocol are la bază punerea în aplicare a unui plan de restructurare (planul este descris în secțiunea V.1.1.).

| (25) | Finanțarea planului de restructurare era estimată la [110-140] (7) de milioane de euro. Ca atare, diferitele părți și-au luat angajamentele descrise în cadrul protocolului din 25 mai 2009. |
| --- | --- |

(25)

Finanțarea planului de restructurare era estimată la [110-140] (7) de milioane de euro. Ca atare, diferitele părți și-au luat angajamentele descrise în cadrul protocolului din 25 mai 2009.

| (26) | Constructorii Peugeot și Renault s-au angajat să contribuie cu 33,3 milioane de euro în cadrul finanțării [...]. |
| --- | --- |

(26)

Constructorii Peugeot și Renault s-au angajat să contribuie cu 33,3 milioane de euro în cadrul finanțării [...].

| (27) | Grupul Trèves s-a angajat să depună toate eforturile pentru a genera în cursul anului 2009 o sumă care să corespundă unei proporții de [5-20] din necesarul de numerar, adică [5-30] de milioane de euro. |
| --- | --- |

(27)

Grupul Trèves s-a angajat să depună toate eforturile pentru a genera în cursul anului 2009 o sumă care să corespundă unei proporții de [5-20] din necesarul de numerar, adică [5-30] de milioane de euro.

| (28) | Un nou credit bancar în valoare de [10-30] de milioane de euro a fost acordat de către bănci. În plus, băncile au fost de acord cu un împrumut de consolidare în valoare de [30-60] de milioane de euro destinat rambursării creditelor pe termen scurt ([0-20] de milioane) și a creditelor pe termen mediu ([30-40] de milioane) existente. Noul credit și împrumutul de consolidare trebuie să fie rambursate în totalitate în [...] 2014. |
| --- | --- |

(28)

Un nou credit bancar în valoare de [10-30] de milioane de euro a fost acordat de către bănci. În plus, băncile au fost de acord cu un împrumut de consolidare în valoare de [30-60] de milioane de euro destinat rambursării creditelor pe termen scurt ([0-20] de milioane) și a creditelor pe termen mediu ([30-40] de milioane) existente. Noul credit și împrumutul de consolidare trebuie să fie rambursate în totalitate în [...] 2014.

| (29) | Contribuția FMEA în întreprindere se ridică la 55 de milioane de euro. Din această sumă, [40-50]de milioane de euro au fost aduse sub formă de titluri de creanță cu acces la capital (respectiv „ORAPA” sau obligațiuni rambursabile în acțiuni cu paritate ajustabilă), titluri remunerate printr-un cupon fix de [> 8] %. În paralel, [5-15] milioane de euro au fost aduse prin majorarea capitalului (subscrierea unor noi acțiuni ordinare), FMEA având astfel o participație de [< 50] la capitalul Trèves. |
| --- | --- |

(29)

Contribuția FMEA în întreprindere se ridică la 55 de milioane de euro. Din această sumă, [40-50]de milioane de euro au fost aduse sub formă de titluri de creanță cu acces la capital (respectiv „ORAPA” sau obligațiuni rambursabile în acțiuni cu paritate ajustabilă), titluri remunerate printr-un cupon fix de [> 8] %. În paralel, [5-15] milioane de euro au fost aduse prin majorarea capitalului (subscrierea unor noi acțiuni ordinare), FMEA având astfel o participație de [< 50] la capitalul Trèves.

| (30) | Creditorii publici au acordat un plan de stingere a datoriilor fiscale și sociale de 18,4 milioane de euro [...]. Acest plan constă în reeșalonarea rambursării datoriilor fiscale și sociale ale întreprinderii Trèves, însoțit de plata penalităților și a dobânzilor de întârziere. |
| --- | --- |

(30)

Creditorii publici au acordat un plan de stingere a datoriilor fiscale și sociale de 18,4 milioane de euro [...]. Acest plan constă în reeșalonarea rambursării datoriilor fiscale și sociale ale întreprinderii Trèves, însoțit de plata penalităților și a dobânzilor de întârziere.

II.3.   Motivele care au determinat inițierea procedurii

| (31) | Finanțarea planului de restructurare a întreprinderii Trèves se bazează pe aportul de noi fonduri în valoare totală de [100-120] de milioane (această sumă nu include împrumutul de consolidare). Din această sumă, 55 de milioane sunt asigurate de FMEA. La acestea se adaugă planul de stingere a datoriilor fiscale și sociale, în valoare de 18,4 milioane. În decizia sa de inițierea a procedurii oficiale de investigare, Comisia își exprimă îndoielile cu privire la calificarea acestor două măsuri din urmă ca ajutor de stat în conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(31)

Finanțarea planului de restructurare a întreprinderii Trèves se bazează pe aportul de noi fonduri în valoare totală de [100-120] de milioane (această sumă nu include împrumutul de consolidare). Din această sumă, 55 de milioane sunt asigurate de FMEA. La acestea se adaugă planul de stingere a datoriilor fiscale și sociale, în valoare de 18,4 milioane. În decizia sa de inițierea a procedurii oficiale de investigare, Comisia își exprimă îndoielile cu privire la calificarea acestor două măsuri din urmă ca ajutor de stat în conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE.

| (32) | În ceea ce privește investiția FMEA, Comisia arată că o serie de elemente par să indice că această investiție este realizată din bugetul statului. La prima vedere, această investiție pare să fie realizată din resurse de stat și imputabilă statului (8). Îndoielile Comisiei se bazează în special pe observarea modului de funcționare a FSI, a FMEA și a CDC Entreprises, menționat mai sus. |
| --- | --- |

(32)

În ceea ce privește investiția FMEA, Comisia arată că o serie de elemente par să indice că această investiție este realizată din bugetul statului. La prima vedere, această investiție pare să fie realizată din resurse de stat și imputabilă statului (8). Îndoielile Comisiei se bazează în special pe observarea modului de funcționare a FSI, a FMEA și a CDC Entreprises, menționat mai sus.

| (33) | Comisia își prezintă, de asemenea, îndoielile în ce privește respectarea de către investiția menționată a criteriului investitorului privat în economia de piață. Comisia afirmă în special că nu poate stabili cu certitudine, dată fiind situația sectorului auto și a întreprinderii care se confrunta cu anumite dificultăți financiare (9), în primul rând, dacă ipotezele planului de restructurare sunt credibile, realiste și prudente, în al doilea rând, dacă evaluarea întreprinderii Trèves înainte de investiție este prudentă și, în al treilea rând, dacă perspectiva unei rate interne de rentabilitate (denumită în continuare „RIR”) de [> 12 %] (10) trebuie considerată suficientă în ce privește riscul asumat de FMEA. |
| --- | --- |

(33)

Comisia își prezintă, de asemenea, îndoielile în ce privește respectarea de către investiția menționată a criteriului investitorului privat în economia de piață. Comisia afirmă în special că nu poate stabili cu certitudine, dată fiind situația sectorului auto și a întreprinderii care se confrunta cu anumite dificultăți financiare (9), în primul rând, dacă ipotezele planului de restructurare sunt credibile, realiste și prudente, în al doilea rând, dacă evaluarea întreprinderii Trèves înainte de investiție este prudentă și, în al treilea rând, dacă perspectiva unei rate interne de rentabilitate (denumită în continuare „RIR”) de [> 12 %] (10) trebuie considerată suficientă în ce privește riscul asumat de FMEA.

| (34) | În ceea ce privește planul de stingere a datoriilor fiscale și sociale, Comisia se întreabă dacă comportamentul administrației franceze poate fi comparat cu cel al unui creditor privat aflat în aceeași situație, care urmărește recuperarea sumelor care îi sunt datorate. Comisia nu a dispus de toate elementele care să îi permită să concluzioneze că creditorii publici erau, în temeiul protocolului de conciliere din 25 mai 2009, într-o poziție cel puțin la fel de favorabilă ca cea a creditorilor privați ai întreprinderii Trèves (adică băncile), care au fost, de asemenea, de acord cu reeșalonarea creanțelor, acordând un împrumut de consolidare. Comisia are astfel îndoieli în ceea ce privește respectarea de către planul de stingere a datoriilor fiscale și sociale a principiului creditorului privat în economia de piață. |
| --- | --- |

(34)

În ceea ce privește planul de stingere a datoriilor fiscale și sociale, Comisia se întreabă dacă comportamentul administrației franceze poate fi comparat cu cel al unui creditor privat aflat în aceeași situație, care urmărește recuperarea sumelor care îi sunt datorate. Comisia nu a dispus de toate elementele care să îi permită să concluzioneze că creditorii publici erau, în temeiul protocolului de conciliere din 25 mai 2009, într-o poziție cel puțin la fel de favorabilă ca cea a creditorilor privați ai întreprinderii Trèves (adică băncile), care au fost, de asemenea, de acord cu reeșalonarea creanțelor, acordând un împrumut de consolidare. Comisia are astfel îndoieli în ceea ce privește respectarea de către planul de stingere a datoriilor fiscale și sociale a principiului creditorului privat în economia de piață.

| (35) | În sfârșit, Comisia indică în decizia sa de inițiere a procedurii că dacă ar fi necesar ca cele două măsuri susmenționate să fie calificate ca ajutoare de stat, compatibilitatea acestora ar putea fi examinată pe baza liniilor directoare ale Comisiei privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (11) (denumite în continuare „liniile directoare”). Comisia afirmă totuși că, în această etapă, nu poate stabili cu certitudine dacă sunt îndeplinite toate condițiile impuse de liniile directoare menționate. |
| --- | --- |

(35)

În sfârșit, Comisia indică în decizia sa de inițiere a procedurii că dacă ar fi necesar ca cele două măsuri susmenționate să fie calificate ca ajutoare de stat, compatibilitatea acestora ar putea fi examinată pe baza liniilor directoare ale Comisiei privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (11) (denumite în continuare „liniile directoare”). Comisia afirmă totuși că, în această etapă, nu poate stabili cu certitudine dacă sunt îndeplinite toate condițiile impuse de liniile directoare menționate.

III.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (36) | Prin scrisoarea din 2 iulie 2010, grupul Trèves a comunicat Comisiei observațiile sale. Conform acestuia, modalitățile și condițiile investiției FMEA în grupul Trèves și aplicarea planului de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale nu intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(36)

Prin scrisoarea din 2 iulie 2010, grupul Trèves a comunicat Comisiei observațiile sale. Conform acestuia, modalitățile și condițiile investiției FMEA în grupul Trèves și aplicarea planului de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale nu intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (37) | În primul rând, grupul Trèves susține că teza potrivit căreia ajutorul este imputabil statului este nefondată deoarece, prin intermediul FMEA, grupul Trèves a ales un angajament cu doi producători de vehicule de talie internațională care reprezintă [> 50] % din cifra sa de afaceri. Pe de altă parte, acesta contestă analiza Comisiei conform căreia societatea a fost nevoită să facă apel la resurse de stat deoarece, pe de o parte, resursele FMEA provin, conform acestuia, de la actori privați și, pe de altă parte, participarea altor investitori privați la finanțarea societății (băncile) dovedește faptul că aceasta putea să obțină finanțare pe piață. |
| --- | --- |

(37)

În primul rând, grupul Trèves susține că teza potrivit căreia ajutorul este imputabil statului este nefondată deoarece, prin intermediul FMEA, grupul Trèves a ales un angajament cu doi producători de vehicule de talie internațională care reprezintă [> 50] % din cifra sa de afaceri. Pe de altă parte, acesta contestă analiza Comisiei conform căreia societatea a fost nevoită să facă apel la resurse de stat deoarece, pe de o parte, resursele FMEA provin, conform acestuia, de la actori privați și, pe de altă parte, participarea altor investitori privați la finanțarea societății (băncile) dovedește faptul că aceasta putea să obțină finanțare pe piață.

| (38) | În al doilea rând, grupul Trèves respinge categoric analiza Comisiei cu privire la situația economică a societății Trèves între 2005 și 2008. Potrivit acestuia, Comisia confundă criza generală din 2008 din sectorul auto cu situația individuală a societății, care a cunoscut o evoluție neîntreruptă și semnificativă a cifrei de afaceri între 1999 ([500-700] de milioane de euro) și 2004 ([900-1 100] de milioane de euro). Această evoluție a fost într-adevăr stopată de criza care a afectat sectorul auto în al doilea semestru al anului 2008. Planurile de restructurare din 2005 și 2009 nu urmăreau remedierea problemelor de numerar, ci constau în raționalizarea capacităților de producție ale societății, în vederea relansării întreprinderii într-un context conjunctural dificil și nu pentru a-i asigura supraviețuirea, așa cum o arată evoluția EBITDA (12) a întreprinderii Trèves între 2005 și 2007 și redresarea rezultatelor sale începând cu 2009. |
| --- | --- |

(38)

În al doilea rând, grupul Trèves respinge categoric analiza Comisiei cu privire la situația economică a societății Trèves între 2005 și 2008. Potrivit acestuia, Comisia confundă criza generală din 2008 din sectorul auto cu situația individuală a societății, care a cunoscut o evoluție neîntreruptă și semnificativă a cifrei de afaceri între 1999 ([500-700] de milioane de euro) și 2004 ([900-1 100] de milioane de euro). Această evoluție a fost într-adevăr stopată de criza care a afectat sectorul auto în al doilea semestru al anului 2008. Planurile de restructurare din 2005 și 2009 nu urmăreau remedierea problemelor de numerar, ci constau în raționalizarea capacităților de producție ale societății, în vederea relansării întreprinderii într-un context conjunctural dificil și nu pentru a-i asigura supraviețuirea, așa cum o arată evoluția EBITDA (12) a întreprinderii Trèves între 2005 și 2007 și redresarea rezultatelor sale începând cu 2009.

| (39) | Pe de altă parte, grupul Trèves contestă importanța pe care Comisia o acordă declarațiilor ministrului francez al industriei, potrivit cărora dacă statul nu ar fi intervenit, Trèves ar fi intrat în faliment. O declarație politică subiectivă, pronunțată într-un context social tensionat, nu este relevantă pentru aprecierea situației economice și financiare reale a unei întreprinderi. |
| --- | --- |

(39)

Pe de altă parte, grupul Trèves contestă importanța pe care Comisia o acordă declarațiilor ministrului francez al industriei, potrivit cărora dacă statul nu ar fi intervenit, Trèves ar fi intrat în faliment. O declarație politică subiectivă, pronunțată într-un context social tensionat, nu este relevantă pentru aprecierea situației economice și financiare reale a unei întreprinderi.

| (40) | În consecință, caracterul prudent al investiției FMEA în întreprinderea Trèves ar fi incontestabil atât pe plan financiar, cât și pe plan industrial. Întreprinderea reamintește că FMEA nu a fost singurul investitor; alături de FMEA, existând numeroși alți potențiali investitori, precum și un număr de parteneri privați care s-au implicat alături de FMEA. Contrar presupunerilor Comisiei, nu există nicio contradicție între logica financiară și logica industrială a investiției FMEA. Potrivit grupului Trèves, faptul că un constructor deține o participație în cadrul unuia dintre furnizorii săi în scopul consolidării relațiilor lor industriale și că obține un beneficiu financiar ca urmare a creșterii acestuia este o practică obișnuită în sectorul auto. |
| --- | --- |

(40)

În consecință, caracterul prudent al investiției FMEA în întreprinderea Trèves ar fi incontestabil atât pe plan financiar, cât și pe plan industrial. Întreprinderea reamintește că FMEA nu a fost singurul investitor; alături de FMEA, existând numeroși alți potențiali investitori, precum și un număr de parteneri privați care s-au implicat alături de FMEA. Contrar presupunerilor Comisiei, nu există nicio contradicție între logica financiară și logica industrială a investiției FMEA. Potrivit grupului Trèves, faptul că un constructor deține o participație în cadrul unuia dintre furnizorii săi în scopul consolidării relațiilor lor industriale și că obține un beneficiu financiar ca urmare a creșterii acestuia este o practică obișnuită în sectorul auto.

| (41) | În al treilea rând, grupul Trèves insistă să fie respectat principiul investitorului prudent în economia de piață. Într-adevăr, condițiile investiției sunt nu numai foarte stricte, dar și foarte avantajoase pentru FMEA. Pe de altă parte, întreprinderea Trèves dispunea în 2008-2009 de atuurile esențiale care să îi asigure refacerea rapidă a rentabilității (puncte de lucru și creștere în țările emergente, diversificarea portofoliului de clienți constructori, orientare clară către cercetare-dezvoltare). Ținând seama de aceste atuuri, planul de restructurare industrială și financiară a întreprinderii Trèves a fost întocmit pe baza unor previziuni prudente și rezonabile, ca urmare a unui audit aprofundat al situației întreprinderii. În sfârșit, rezultatele bune înregistrate de întreprinderea Trèves în 2009-2010 demonstrează caracterul prudent al investiției. |
| --- | --- |

(41)

În al treilea rând, grupul Trèves insistă să fie respectat principiul investitorului prudent în economia de piață. Într-adevăr, condițiile investiției sunt nu numai foarte stricte, dar și foarte avantajoase pentru FMEA. Pe de altă parte, întreprinderea Trèves dispunea în 2008-2009 de atuurile esențiale care să îi asigure refacerea rapidă a rentabilității (puncte de lucru și creștere în țările emergente, diversificarea portofoliului de clienți constructori, orientare clară către cercetare-dezvoltare). Ținând seama de aceste atuuri, planul de restructurare industrială și financiară a întreprinderii Trèves a fost întocmit pe baza unor previziuni prudente și rezonabile, ca urmare a unui audit aprofundat al situației întreprinderii. În sfârșit, rezultatele bune înregistrate de întreprinderea Trèves în 2009-2010 demonstrează caracterul prudent al investiției.

| (42) | În sfârșit, grupul Trèves consideră că dacă investiția FMEA ar intra sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE, acest ajutor ar fi compatibil cu liniile directoare, deoarece restabilirea viabilității pe termen lung a întreprinderii este asigurată, restructurarea societății Trèves nu generează nicio denaturare a concurenței și este însoțită de măsuri compensatorii deja puse parțial aplicare ([...], diminuarea capacităților de producție, reducerea numărului de angajați și, în sfârșit, partea de finanțare a restructurării întreprindere Trèves cu privire la care se presupune că ar proveni de la bugetul statului rămâne limitată la minimul strict al costurilor de restructurare). |
| --- | --- |

(42)

În sfârșit, grupul Trèves consideră că dacă investiția FMEA ar intra sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE, acest ajutor ar fi compatibil cu liniile directoare, deoarece restabilirea viabilității pe termen lung a întreprinderii este asigurată, restructurarea societății Trèves nu generează nicio denaturare a concurenței și este însoțită de măsuri compensatorii deja puse parțial aplicare ([...], diminuarea capacităților de producție, reducerea numărului de angajați și, în sfârșit, partea de finanțare a restructurării întreprindere Trèves cu privire la care se presupune că ar proveni de la bugetul statului rămâne limitată la minimul strict al costurilor de restructurare).

| (43) | În ceea ce privește planul de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale, grupul Trèves estimează în primul rând că respectă principiile creditorului privat în economia de piață. De asemenea, Comisia nu poate presupune că în eventualitatea în care s-ar concluziona că măsurile se califică drept ajutor, posibilitatea unui plan de reeșalonare prudent din partea autorităților franceze ar fi exclusă de facto. În schimb, planul de reeșalonare prevede penalități și majorări de întârziere, o rată a dobânzii mai mare decât rata legală care ar putea fi solicitată de cere un creditor privat, ipoteci de prim rang [...] și autoritățile publice au intervenit concomitent cu creditorii privați. |
| --- | --- |

(43)

În ceea ce privește planul de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale, grupul Trèves estimează în primul rând că respectă principiile creditorului privat în economia de piață. De asemenea, Comisia nu poate presupune că în eventualitatea în care s-ar concluziona că măsurile se califică drept ajutor, posibilitatea unui plan de reeșalonare prudent din partea autorităților franceze ar fi exclusă de facto. În schimb, planul de reeșalonare prevede penalități și majorări de întârziere, o rată a dobânzii mai mare decât rata legală care ar putea fi solicitată de cere un creditor privat, ipoteci de prim rang [...] și autoritățile publice au intervenit concomitent cu creditorii privați.

| (44) | Prin scrisoarea din 22 iunie 2010, FMEA a comunicat Comisiei observațiile sale. FMEA respinge calificarea drept ajutor de stat a investiției sale în întreprinderea Trèves, în primul rând având în vedere autonomia de care dispune în ceea ce privește alegerea investițiilor sale, precum și demersul adoptat pentru atingerea obiectivelor. |
| --- | --- |

(44)

Prin scrisoarea din 22 iunie 2010, FMEA a comunicat Comisiei observațiile sale. FMEA respinge calificarea drept ajutor de stat a investiției sale în întreprinderea Trèves, în primul rând având în vedere autonomia de care dispune în ceea ce privește alegerea investițiilor sale, precum și demersul adoptat pentru atingerea obiectivelor.

| (45) | FMEA insistă asupra faptului că își stabilește intervențiile complet independent. Această autonomie rezultă nu numai din statutul său, ci și din modul în care este administrat. FMEA, în calitate de fond comun de investiții cu capital de risc, dispune de o societate de gestiune care se supune la rândul ei normelor de gestiune în numele terților. Independența statutară a societății de gestiune în ceea ce privește alegerea investițiilor sale, aceasta acționând în funcție de interesul patrimonial al subscriitorilor, contribuie la asigurarea autonomiei FMEA în etapa în care se ia decizia de a investi. În ceea ce privește comitetele consultative ale FMEA, comitetul de selecție și comitetul de investiții, avizele acestora nu pot fi emise decât cu aprobarea unuia dintre cei doi constructori. Până în prezent, societatea de gestiune, CDC Entreprises, nu a acționat niciodată în contradictoriu față de avizele emise de comitete. În consecință, influența investitorilor privați, și anume Renault și Peugeot, este preponderentă în ce privește selectarea și definirea proiectelor de investiții. |
| --- | --- |

(45)

FMEA insistă asupra faptului că își stabilește intervențiile complet independent. Această autonomie rezultă nu numai din statutul său, ci și din modul în care este administrat. FMEA, în calitate de fond comun de investiții cu capital de risc, dispune de o societate de gestiune care se supune la rândul ei normelor de gestiune în numele terților. Independența statutară a societății de gestiune în ceea ce privește alegerea investițiilor sale, aceasta acționând în funcție de interesul patrimonial al subscriitorilor, contribuie la asigurarea autonomiei FMEA în etapa în care se ia decizia de a investi. În ceea ce privește comitetele consultative ale FMEA, comitetul de selecție și comitetul de investiții, avizele acestora nu pot fi emise decât cu aprobarea unuia dintre cei doi constructori. Până în prezent, societatea de gestiune, CDC Entreprises, nu a acționat niciodată în contradictoriu față de avizele emise de comitete. În consecință, influența investitorilor privați, și anume Renault și Peugeot, este preponderentă în ce privește selectarea și definirea proiectelor de investiții.

| (46) | Pe de altă parte, investiția FMEA în întreprinderea Trèves ilustrează politica de investiții a FMEA care privilegiază întreprinderile cu o mare capacitate de inovație și cu un mare potențial de creștere și de rentabilitate în filiera producătorilor de piese de schimb pentru automobile. Societatea Trèves este un producător de piese de schimb european de prim rang care, de altfel, prezenta interes [...] și pentru alte fonduri private. Îmbunătățirea clară a rezultatelor societății începând cu 2010 demonstrează realitatea și relevanța planului de restructurare prezentat de Trèves. Dificultățile temporare ale societății, determinate de criza economică și financiară, au permis, de asemenea, ca FMEA să negocieze o investiție în condiții foarte avantajoase. |
| --- | --- |

(46)

Pe de altă parte, investiția FMEA în întreprinderea Trèves ilustrează politica de investiții a FMEA care privilegiază întreprinderile cu o mare capacitate de inovație și cu un mare potențial de creștere și de rentabilitate în filiera producătorilor de piese de schimb pentru automobile. Societatea Trèves este un producător de piese de schimb european de prim rang care, de altfel, prezenta interes [...] și pentru alte fonduri private. Îmbunătățirea clară a rezultatelor societății începând cu 2010 demonstrează realitatea și relevanța planului de restructurare prezentat de Trèves. Dificultățile temporare ale societății, determinate de criza economică și financiară, au permis, de asemenea, ca FMEA să negocieze o investiție în condiții foarte avantajoase.

| (47) | FMEA consideră, în consecință, că investiția sa nu poate fi calificată ca ajutor de stat. |
| --- | --- |

(47)

FMEA consideră, în consecință, că investiția sa nu poate fi calificată ca ajutor de stat.

| (48) | Prin scrisoarea din 6 iulie 2010, Renault a comunicat Comisiei observațiile sale. Acesta contestă în primul rând afirmațiile Comisiei, conform cărora subscrierea sa la FMEA ar fi legată de împrumutul pe care i l-a acordat statul în aprilie 2009. Societatea reamintește că atunci când a fost creat fondul, în 20 ianuarie 2009 (13), nu deținea nicio informație cu privire la un eventual viitor împrumut acordat constructorilor de către stat. Obiectivul împrumutului care i-a fost acordat în aprilie 2009 era finanțarea nevoilor generale ale întreprinderii având în vedere criza de pe piețele financiare în cel de-al patrulea trimestru al anului 2008 și în primul trimestru al anului 2009. |
| --- | --- |

(48)

Prin scrisoarea din 6 iulie 2010, Renault a comunicat Comisiei observațiile sale. Acesta contestă în primul rând afirmațiile Comisiei, conform cărora subscrierea sa la FMEA ar fi legată de împrumutul pe care i l-a acordat statul în aprilie 2009. Societatea reamintește că atunci când a fost creat fondul, în 20 ianuarie 2009 (13), nu deținea nicio informație cu privire la un eventual viitor împrumut acordat constructorilor de către stat. Obiectivul împrumutului care i-a fost acordat în aprilie 2009 era finanțarea nevoilor generale ale întreprinderii având în vedere criza de pe piețele financiare în cel de-al patrulea trimestru al anului 2008 și în primul trimestru al anului 2009.

| (49) | Pe de altă parte, subscrierea Renault la FMEA era justificată din motive economice, industriale și financiare: într-adevăr, pentru Renault, este indispensabil din punct de vedere strategic și financiar să își consolideze aprovizionarea permanentă, bazându-se pe furnizori siguri și competitivi, care se așteaptă la un randament al investițiilor. FMEA îi permite astfel grupului Renault să investească în întreprinderi importante pentru sector, precum întreprinderea Trèves, care rămâne un furnizor esențial pentru industria auto europeană. În consecință, intervențiile FMEA urmează aceeași abordare ca cea a grupului Renault, care este, de asemenea, un investitor prudent în economia de piață. |
| --- | --- |

(49)

Pe de altă parte, subscrierea Renault la FMEA era justificată din motive economice, industriale și financiare: într-adevăr, pentru Renault, este indispensabil din punct de vedere strategic și financiar să își consolideze aprovizionarea permanentă, bazându-se pe furnizori siguri și competitivi, care se așteaptă la un randament al investițiilor. FMEA îi permite astfel grupului Renault să investească în întreprinderi importante pentru sector, precum întreprinderea Trèves, care rămâne un furnizor esențial pentru industria auto europeană. În consecință, intervențiile FMEA urmează aceeași abordare ca cea a grupului Renault, care este, de asemenea, un investitor prudent în economia de piață.

| (50) | În sfârșit, societatea Renault împărtășește fără rezerve observațiile FMEA prezentate ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii oficiale a Comisiei, cu privire la rolul său în conducerea FMEA, la modul de funcționare a acestuia din urmă, la autonomia sa și a societății sale de gestiune, în legătură cu autoritățile publice. |
| --- | --- |

(50)

În sfârșit, societatea Renault împărtășește fără rezerve observațiile FMEA prezentate ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii oficiale a Comisiei, cu privire la rolul său în conducerea FMEA, la modul de funcționare a acestuia din urmă, la autonomia sa și a societății sale de gestiune, în legătură cu autoritățile publice.

| (51) | Prin scrisoarea din 6 iulie 2010, PSA a comunicat Comisiei observațiile sale. Potrivit PSA, investiția FMEA în întreprinderea Trèves nu este numai rentabilă, ci corespunde și intereselor sale economice și strategice. |
| --- | --- |

(51)

Prin scrisoarea din 6 iulie 2010, PSA a comunicat Comisiei observațiile sale. Potrivit PSA, investiția FMEA în întreprinderea Trèves nu este numai rentabilă, ci corespunde și intereselor sale economice și strategice.

| (52) | Participarea PSA la FMEA se înscrie în dorința comună a constructorului și a fondului de a investi în întreprinderi strategice, cu o mare capacitate de inovație, capabile să asigure siguranța aprovizionărilor și de a consolida în mod optim sectorul producătorilor de piese de schimb pentru automobile. Pe de altă parte, PSA estimează că investiția FMEA răspunde cerințelor sale de rentabilitate cu privire la riscul asumat. |
| --- | --- |

(52)

Participarea PSA la FMEA se înscrie în dorința comună a constructorului și a fondului de a investi în întreprinderi strategice, cu o mare capacitate de inovație, capabile să asigure siguranța aprovizionărilor și de a consolida în mod optim sectorul producătorilor de piese de schimb pentru automobile. Pe de altă parte, PSA estimează că investiția FMEA răspunde cerințelor sale de rentabilitate cu privire la riscul asumat.

| (53) | În sfârșit, PSA insistă asupra lipsei de condiționalitate între decizia sa de a participa la FMEA și încheierea unei convenții privind un împrumut de 3 miliarde de euro între statul francez și constructor, în martie 2009. |
| --- | --- |

(53)

În sfârșit, PSA insistă asupra lipsei de condiționalitate între decizia sa de a participa la FMEA și încheierea unei convenții privind un împrumut de 3 miliarde de euro între statul francez și constructor, în martie 2009.

| (54) | Prin scrisoarea din 23 iunie 2010, un concurent al întreprinderii Trèves, care dorește să își păstreze anonimatul, a comunicat Comisiei observațiile sale. Acesta împărtășește analizele Comisiei descrise în decizia de inițiere a procedurii din 29 ianuarie 2010. Acesta consideră efectiv că întreprinderea Trèves se confrunta cu dificultăți economice înainte de începerea crizei economice și nu poate beneficia așadar de măsurile cadrului comunitar temporar. Pe de altă parte, oricare ar fi situația economică a societății Trèves, ajutoarele de stat de care ar putea beneficia trebuie însoțite de importante măsuri compensatorii, având în vedere efectele negative majore asupra concurenței. Într-adevăr, un ajutor al cărui unic scop este menținerea unei întreprinderi în funcțiune în mod artificial într-un sector caracterizat de supracapacitate structurală pe termen lung, nu este justificat. Concurentul consideră că întreprinderea Trèves ar trebui să fie obligată să își limiteze prezența pe piață prin vânzarea unor filiale sau prin reducerea activităților sale în mod drastic și să contribuie mai mult la propriile resurse pentru restructurare. |
| --- | --- |

(54)

Prin scrisoarea din 23 iunie 2010, un concurent al întreprinderii Trèves, care dorește să își păstreze anonimatul, a comunicat Comisiei observațiile sale. Acesta împărtășește analizele Comisiei descrise în decizia de inițiere a procedurii din 29 ianuarie 2010. Acesta consideră efectiv că întreprinderea Trèves se confrunta cu dificultăți economice înainte de începerea crizei economice și nu poate beneficia așadar de măsurile cadrului comunitar temporar. Pe de altă parte, oricare ar fi situația economică a societății Trèves, ajutoarele de stat de care ar putea beneficia trebuie însoțite de importante măsuri compensatorii, având în vedere efectele negative majore asupra concurenței. Într-adevăr, un ajutor al cărui unic scop este menținerea unei întreprinderi în funcțiune în mod artificial într-un sector caracterizat de supracapacitate structurală pe termen lung, nu este justificat. Concurentul consideră că întreprinderea Trèves ar trebui să fie obligată să își limiteze prezența pe piață prin vânzarea unor filiale sau prin reducerea activităților sale în mod drastic și să contribuie mai mult la propriile resurse pentru restructurare.

| (55) | Prin scrisoarea din 15 iunie 2010, Ministerul Dezvoltării Economice din Italia a comunicat Comisiei observațiile sale. Acesta împărtășește „argumentele” (14) Comisiei cu privire la două aspecte fundamentale: investiția FMEA reprezintă, fără îndoială, un ajutor de stat având în vedere prezența certă a fondurilor publice și acest tip de ajutor este destinat susținerii întreprinderilor care, înainte de al doilea trimestru al anului 2008, se confruntau cu dificultăți în sensul liniilor directoare. |
| --- | --- |

(55)

Prin scrisoarea din 15 iunie 2010, Ministerul Dezvoltării Economice din Italia a comunicat Comisiei observațiile sale. Acesta împărtășește „argumentele” (14) Comisiei cu privire la două aspecte fundamentale: investiția FMEA reprezintă, fără îndoială, un ajutor de stat având în vedere prezența certă a fondurilor publice și acest tip de ajutor este destinat susținerii întreprinderilor care, înainte de al doilea trimestru al anului 2008, se confruntau cu dificultăți în sensul liniilor directoare.

IV.   COMENTARIILE FRANȚEI

| (56) | Prin scrisoarea din 25 martie 2010, autoritățile franceze au comunicat Comisiei observațiile lor, ca urmare a inițierii procedurii oficiale de investigare la 29 ianuarie 2010. |
| --- | --- |

(56)

Prin scrisoarea din 25 martie 2010, autoritățile franceze au comunicat Comisiei observațiile lor, ca urmare a inițierii procedurii oficiale de investigare la 29 ianuarie 2010.

| (57) | Potrivit acestora, modalitățile și condițiile investiției FMEA în societatea Trèves nu intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE, deoarece investiția nu s-a efectuat prin intermediul resurselor de stat, ci prin intermediul unor fonduri majoritar private și neimputabile statului. Chiar dacă resursele FMEA ar fi considerate resurse de stat sau dacă decizia de a investi ar fi imputabilă statului, autoritățile franceze consideră că această investiție prezintă toate caracteristicile unei investiții prudente în economia de piață. Pe de altă parte, acestea consideră, de asemenea, că reeșalonarea datoriei fiscale și sociale la care au consimțit creditorii publici satisface criteriile creditorului privat care urmărește recuperarea sumelor care îi sunt datorate. |
| --- | --- |

(57)

Potrivit acestora, modalitățile și condițiile investiției FMEA în societatea Trèves nu intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE, deoarece investiția nu s-a efectuat prin intermediul resurselor de stat, ci prin intermediul unor fonduri majoritar private și neimputabile statului. Chiar dacă resursele FMEA ar fi considerate resurse de stat sau dacă decizia de a investi ar fi imputabilă statului, autoritățile franceze consideră că această investiție prezintă toate caracteristicile unei investiții prudente în economia de piață. Pe de altă parte, acestea consideră, de asemenea, că reeșalonarea datoriei fiscale și sociale la care au consimțit creditorii publici satisface criteriile creditorului privat care urmărește recuperarea sumelor care îi sunt datorate.

| (58) | Autoritățile franceze susțin că investiția FMEA nu a implicat în niciun fel transferul unor resurse de stat în sensul jurisprudenței „Stardust Marine” (15). Fondurile FMEA sunt, în ce privește partea constructorilor PSA și Renault (2/3), fonduri complet private și, în ce privește partea FSI (1/3), deși de origine publică, fonduri care nu se află sub controlul permanent al statului. FSI, creat după modelul fondurilor de investiții private, este constituit sub forma unei societăți anonime în concurență cu alte fonduri private de investiții. Acesta efectuează investiții pe termen lung, al căror obiectiv este rentabilitatea. |
| --- | --- |

(58)

Autoritățile franceze susțin că investiția FMEA nu a implicat în niciun fel transferul unor resurse de stat în sensul jurisprudenței „Stardust Marine” (15). Fondurile FMEA sunt, în ce privește partea constructorilor PSA și Renault (2/3), fonduri complet private și, în ce privește partea FSI (1/3), deși de origine publică, fonduri care nu se află sub controlul permanent al statului. FSI, creat după modelul fondurilor de investiții private, este constituit sub forma unei societăți anonime în concurență cu alte fonduri private de investiții. Acesta efectuează investiții pe termen lung, al căror obiectiv este rentabilitatea.

| (59) | Pe de altă parte, societatea de gestiune a FMEA, CDC Entreprises, datorită statutului său și modului în care funcționează, nu se află sub tutela autorităților publice. Având în vedere statutul său, aceasta este independentă din punct de vedere juridic de CDC și investește în beneficiul exclusiv al subscriitorilor săi, în concurență cu investitorii privați sau alături de aceștia. CDC Entreprises gestionează așadar fondurile FMEA complet independent. În ceea ce privește investiția în întreprinderea Trèves, aceasta a urmat recomandările comitetelor de selecție și de investiții ale FMEA, fără nicio intervenție din partea statului. În consecință, autoritățile franceze concluzionează, pe de o parte, că resursele investite nu sunt resurse de stat în măsura în care nu se află în mod constant sub controlul public și deci la dispoziția autorităților naționale și, pe de altă parte, că decizia de a investi nu este imputabilă statului, deoarece CDC Entreprises nu acționează decât în interesul exclusiv al subscriitorilor FMEA și complet independent. |
| --- | --- |

(59)

Pe de altă parte, societatea de gestiune a FMEA, CDC Entreprises, datorită statutului său și modului în care funcționează, nu se află sub tutela autorităților publice. Având în vedere statutul său, aceasta este independentă din punct de vedere juridic de CDC și investește în beneficiul exclusiv al subscriitorilor săi, în concurență cu investitorii privați sau alături de aceștia. CDC Entreprises gestionează așadar fondurile FMEA complet independent. În ceea ce privește investiția în întreprinderea Trèves, aceasta a urmat recomandările comitetelor de selecție și de investiții ale FMEA, fără nicio intervenție din partea statului. În consecință, autoritățile franceze concluzionează, pe de o parte, că resursele investite nu sunt resurse de stat în măsura în care nu se află în mod constant sub controlul public și deci la dispoziția autorităților naționale și, pe de altă parte, că decizia de a investi nu este imputabilă statului, deoarece CDC Entreprises nu acționează decât în interesul exclusiv al subscriitorilor FMEA și complet independent.

| (60) | În ceea ce privește conformitatea investiției FMEA cu principiul investitorului prudent în economia de piață, autoritățile franceze reamintesc că politica de investiții a FMEA favorizează proiectele rentabile și strategice pentru sectorul auto, care înregistrează o creștere semnificativă și o mare capacitate de inovare. În cazul întreprinderii Trèves, investiția a fost realizată pe baza unui Business Plan realist și riguros, validat de mai mulți analiști privați. Investiția FMEA în capitalul întreprinderii Trèves și subscrierea ORAPA au fost realizate concomitent cu alți investitori privați și în aceleași condiții (investiții „pari passu”). Potrivit autorităților franceze, aceste elemente sunt suficiente pentru a stabili conformitatea investiției cu practicile pieței. |
| --- | --- |

(60)

În ceea ce privește conformitatea investiției FMEA cu principiul investitorului prudent în economia de piață, autoritățile franceze reamintesc că politica de investiții a FMEA favorizează proiectele rentabile și strategice pentru sectorul auto, care înregistrează o creștere semnificativă și o mare capacitate de inovare. În cazul întreprinderii Trèves, investiția a fost realizată pe baza unui Business Plan realist și riguros, validat de mai mulți analiști privați. Investiția FMEA în capitalul întreprinderii Trèves și subscrierea ORAPA au fost realizate concomitent cu alți investitori privați și în aceleași condiții (investiții „pari passu”). Potrivit autorităților franceze, aceste elemente sunt suficiente pentru a stabili conformitatea investiției cu practicile pieței.

| (61) | În ceea ce privește aplicarea principiului creditorului privat în economia de piață, autoritățile franceze estimează că planul de reeșalonare a datoriilor sociale și fiscale acordat întreprinderii Trèves se supune ideii care susține aplicarea acestui criteriu, și anume aceea că un creditor public, la fel ca un creditor privat, trebuie să urmărească recuperarea sumelor care îi sunt datorate de un debitor care se confruntă cu dificultăți financiare. Autoritățile franceze precizează în primul rând că grupului Trèves nu i s-a acordat nicio remitere a datoriei fiscale sau sociale. Acestea consideră că cele două elemente fundamentale care permit evaluarea criteriului creditorului privat, respectiv prezența penalităților și majorărilor de întârziere și rata dobânzii practicate, sunt respectate în cazul de față. Într-adevăr, planul de reeșalonare prevede dobânzi și penalități de întârziere, stabilite în prealabil în acordul privind planul de reeșalonare și luate în considerare în calculul ratelor lunare datorate de întreprinderea Trèves. Pe de altă parte, în conformitate cu articolul 1153 din Codul civil care prevede că în lipsa unei clauze contractuale, întârzierea la plata unei sume datorate unui creditor privat determină obligația de plată a unor dobânzi moratorii, la rata prevăzută de lege. Această rată era de 3,79 % în 2009, an în cursul căruia a fost stabilit planul de reeșalonare. În schimb, dobânda anuală pe întreaga durată a planului de reeșalonare este de aproximativ [5-10] %. În subsidiar, autoritățile franceze reamintesc că, în același timp cu planul de reeșalonare a pasivului social și fiscal, băncile creditoare ale grupului Trèves au consimțit la o reeșalonare a propriilor creanțe, prin intermediul unui împrumut de consolidare. Așadar, creditorii privați ai întreprinderii Trèves au acordat ei înșiși facilități de plată, pentru a asigura rambursarea creanțelor lor. |
| --- | --- |

(61)

În ceea ce privește aplicarea principiului creditorului privat în economia de piață, autoritățile franceze estimează că planul de reeșalonare a datoriilor sociale și fiscale acordat întreprinderii Trèves se supune ideii care susține aplicarea acestui criteriu, și anume aceea că un creditor public, la fel ca un creditor privat, trebuie să urmărească recuperarea sumelor care îi sunt datorate de un debitor care se confruntă cu dificultăți financiare. Autoritățile franceze precizează în primul rând că grupului Trèves nu i s-a acordat nicio remitere a datoriei fiscale sau sociale. Acestea consideră că cele două elemente fundamentale care permit evaluarea criteriului creditorului privat, respectiv prezența penalităților și majorărilor de întârziere și rata dobânzii practicate, sunt respectate în cazul de față. Într-adevăr, planul de reeșalonare prevede dobânzi și penalități de întârziere, stabilite în prealabil în acordul privind planul de reeșalonare și luate în considerare în calculul ratelor lunare datorate de întreprinderea Trèves. Pe de altă parte, în conformitate cu articolul 1153 din Codul civil care prevede că în lipsa unei clauze contractuale, întârzierea la plata unei sume datorate unui creditor privat determină obligația de plată a unor dobânzi moratorii, la rata prevăzută de lege. Această rată era de 3,79 % în 2009, an în cursul căruia a fost stabilit planul de reeșalonare. În schimb, dobânda anuală pe întreaga durată a planului de reeșalonare este de aproximativ [5-10] %. În subsidiar, autoritățile franceze reamintesc că, în același timp cu planul de reeșalonare a pasivului social și fiscal, băncile creditoare ale grupului Trèves au consimțit la o reeșalonare a propriilor creanțe, prin intermediul unui împrumut de consolidare. Așadar, creditorii privați ai întreprinderii Trèves au acordat ei înșiși facilități de plată, pentru a asigura rambursarea creanțelor lor.

| (62) | Autoritățile franceze constată în primul rând că majoritatea observațiilor primite confirmă faptul că investiția FMEA în întreprinderea Trèves nu poate fi calificată drept ajutor de stat. În consecință, autoritățile franceze nu vor face niciun comentariu suplimentar cu privire la aceste observații. |
| --- | --- |

(62)

Autoritățile franceze constată în primul rând că majoritatea observațiilor primite confirmă faptul că investiția FMEA în întreprinderea Trèves nu poate fi calificată drept ajutor de stat. În consecință, autoritățile franceze nu vor face niciun comentariu suplimentar cu privire la aceste observații.

| (63) | În schimb, în ceea ce privește observațiile prezentate de autoritățile italiene și de societatea anonimă care s-a prezentat drept concurent al întreprinderii Trèves, autoritățile franceze doresc să comunice Comisiei următoarele observații. |
| --- | --- |

(63)

În schimb, în ceea ce privește observațiile prezentate de autoritățile italiene și de societatea anonimă care s-a prezentat drept concurent al întreprinderii Trèves, autoritățile franceze doresc să comunice Comisiei următoarele observații.

| (64) | Autoritățile franceze constată că autoritățile italiene se limitează la a afirma că investiția FMEA în întreprinderea Trèves trebuie calificată ca ajutor de stat având în vedere „rolul decisiv” al fondurilor publice. Această afirmație nu este susținută de nicio demonstrație sau justificare. |
| --- | --- |

(64)

Autoritățile franceze constată că autoritățile italiene se limitează la a afirma că investiția FMEA în întreprinderea Trèves trebuie calificată ca ajutor de stat având în vedere „rolul decisiv” al fondurilor publice. Această afirmație nu este susținută de nicio demonstrație sau justificare.

| (65) | Autoritățile franceze susțin, de asemenea, că întreprinderea concurentă a întreprinderii Trèves presupune, de asemenea, fără să demonstreze, existența unui ajutor de stat care ar fi incompatibil cu liniile directoare și cu cadrul temporar adoptat de Comisie în decembrie 2008 pe fondul crizei economice și financiare. Datele pe care se bazează această întreprindere sunt fie inexacte, fie în afara contextului și, astfel, interpretate în mod eronat și parțial. |
| --- | --- |

(65)

Autoritățile franceze susțin, de asemenea, că întreprinderea concurentă a întreprinderii Trèves presupune, de asemenea, fără să demonstreze, existența unui ajutor de stat care ar fi incompatibil cu liniile directoare și cu cadrul temporar adoptat de Comisie în decembrie 2008 pe fondul crizei economice și financiare. Datele pe care se bazează această întreprindere sunt fie inexacte, fie în afara contextului și, astfel, interpretate în mod eronat și parțial.

V.   EVALUAREA MĂSURILOR INVESTIGATE

| (66) | Atunci când Comisia examinează o măsură națională, trebuie în primul rând să examineze dacă măsura respectivă poate fi calificată drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Odată ce s-a stabilit această calificare, Comisia poate aprecia dacă această măsură poate fi considerată compatibilă cu piața comună pe baza derogărilor permise de TFUE de la principiul interzicerii ajutoarelor de stat. Dacă măsura investigată nu constituie un ajutor de stat, examinarea compatibilității ajutorului este irelevantă. |
| --- | --- |

(66)

Atunci când Comisia examinează o măsură națională, trebuie în primul rând să examineze dacă măsura respectivă poate fi calificată drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Odată ce s-a stabilit această calificare, Comisia poate aprecia dacă această măsură poate fi considerată compatibilă cu piața comună pe baza derogărilor permise de TFUE de la principiul interzicerii ajutoarelor de stat. Dacă măsura investigată nu constituie un ajutor de stat, examinarea compatibilității ajutorului este irelevantă.

V.1.   Evaluarea prezenței unui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (67) | În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

(67)

În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

| (68) | Această dispoziție menționează criteriile conform cărora o măsură națională poate fi calificată ca ajutor de stat. Astfel cum Curtea de Justiție reamintește în hotărârea sa din 15 iunie 2006, aceste criterii sunt „finanțarea unei astfel de măsuri de către stat sau prin intermediul unor resurse de stat, existența unui avantaj pentru o întreprindere, selectivitatea măsurii respective, precum și incidența acesteia din urmă asupra schimburilor dintre statele membre și denaturarea concurenței astfel rezultate” (16). |
| --- | --- |

(68)

Această dispoziție menționează criteriile conform cărora o măsură națională poate fi calificată ca ajutor de stat. Astfel cum Curtea de Justiție reamintește în hotărârea sa din 15 iunie 2006, aceste criterii sunt „finanțarea unei astfel de măsuri de către stat sau prin intermediul unor resurse de stat, existența unui avantaj pentru o întreprindere, selectivitatea măsurii respective, precum și incidența acesteia din urmă asupra schimburilor dintre statele membre și denaturarea concurenței astfel rezultate” (16).

| (69) | Aceste criterii sunt cumulative și trebuie astfel satisfăcute pentru ca o măsură să poată fi calificată ca ajutor de stat. Prin urmare, din momentul în care Comisia stabilește că unul dintre aceste criterii nu este satisfăcut, aceasta poate afirma cu certitudine că măsura investigată nu constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(69)

Aceste criterii sunt cumulative și trebuie astfel satisfăcute pentru ca o măsură să poată fi calificată ca ajutor de stat. Prin urmare, din momentul în care Comisia stabilește că unul dintre aceste criterii nu este satisfăcut, aceasta poate afirma cu certitudine că măsura investigată nu constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

V.1.1.   Investiția FMEA în valoare de 55 de milioane

| (70) | În ceea ce privește investiția FMEA în întreprinderea Trèves, în valoare de 55 de milioane de euro, trebuie să se verifice în primul rând dacă este îndeplinit criteriul avantajului. |
| --- | --- |

(70)

În ceea ce privește investiția FMEA în întreprinderea Trèves, în valoare de 55 de milioane de euro, trebuie să se verifice în primul rând dacă este îndeplinit criteriul avantajului.

| (71) | Conform unei jurisprudențe constante (17), un aport de fonduri într-o întreprindere nu constituie un ajutor de stat dacă se realizează în circumstanțe care ar fi acceptabile pentru un investitor privat acționând în condițiile normale ale economiei de piață („criteriul investitorului privat în economia de piață”). |
| --- | --- |

(71)

Conform unei jurisprudențe constante (17), un aport de fonduri într-o întreprindere nu constituie un ajutor de stat dacă se realizează în circumstanțe care ar fi acceptabile pentru un investitor privat acționând în condițiile normale ale economiei de piață („criteriul investitorului privat în economia de piață”).

| (72) | În această privință, dacă se pornește de la ipoteza că FMEA își va revinde participația în cadrul întreprinderii Trèves în cursul anului 2012, rata internă de rentabilitate („RIR”) calculată de FMEA având în vedere investiția sa este de [> 12 %] pe an. Această rată reprezintă rentabilitatea, înainte de impozitare, a întregii investiții FMEA, adică atât aportul direct de capital, în valoare de [5-15] milioane de euro, cât și aportul sub formă de titluri de creanță cu acces la capital (ORAPA), în valoare de [40-50] de milioane de euro. |
| --- | --- |

(72)

În această privință, dacă se pornește de la ipoteza că FMEA își va revinde participația în cadrul întreprinderii Trèves în cursul anului 2012, rata internă de rentabilitate („RIR”) calculată de FMEA având în vedere investiția sa este de [> 12 %] pe an. Această rată reprezintă rentabilitatea, înainte de impozitare, a întregii investiții FMEA, adică atât aportul direct de capital, în valoare de [5-15] milioane de euro, cât și aportul sub formă de titluri de creanță cu acces la capital (ORAPA), în valoare de [40-50] de milioane de euro.

| (73) | Prin urmare, pentru a aprecia dacă este respectat criteriul investitorului privat într-o economie de piață, Comisia trebuie să se pronunțe asupra următoarelor chestiuni:






  (a) | planul de restructurare a întreprinderii Trèves la care s-a obligat FMEA este credibil și realist? |
| --- | --- | --- |

(73)

Prin urmare, pentru a aprecia dacă este respectat criteriul investitorului privat într-o economie de piață, Comisia trebuie să se pronunțe asupra următoarelor chestiuni:

(a)

planul de restructurare a întreprinderii Trèves la care s-a obligat FMEA este credibil și realist?

| (b) | grupul Trèves a fost evaluat în mod adecvat înainte de contribuția la capital a FMEA, în valoare de [5-15] milioane de euro? |
| --- | --- |

(b)

grupul Trèves a fost evaluat în mod adecvat înainte de contribuția la capital a FMEA, în valoare de [5-15] milioane de euro?

| (c) | ipotezele planului de restructurare care susțin RIR erau rezonabile și realiste în momentul în care s-a efectuat investiția FMEA? |
| --- | --- |

(c)

ipotezele planului de restructurare care susțin RIR erau rezonabile și realiste în momentul în care s-a efectuat investiția FMEA?

| (d) | este suficientă o rată internă de rentabilitate de [> 12 %]? |
| --- | --- |

(d)

este suficientă o rată internă de rentabilitate de [> 12 %]?

| (74) | Comisia va adăuga la răspunsurile la întrebările (b) și (d) o serie de considerații legate de structura investiției FMEA și de repartizarea câștigului de capital. |
| --- | --- |

(74)

Comisia va adăuga la răspunsurile la întrebările (b) și (d) o serie de considerații legate de structura investiției FMEA și de repartizarea câștigului de capital.

| (75) | Răspunsurile la aceste întrebări îi vor permite Comisiei să stabilească dacă FMEA a acționat în condiții similare celor de care ar fi avut nevoie un investitor privat a cărui investiție prezintă un risc generat atât de situația sectorului auto din momentul investiției, cât și de situația întreprinderii care se confrunta cu anumite dificultăți financiare. |
| --- | --- |

(75)

Răspunsurile la aceste întrebări îi vor permite Comisiei să stabilească dacă FMEA a acționat în condiții similare celor de care ar fi avut nevoie un investitor privat a cărui investiție prezintă un risc generat atât de situația sectorului auto din momentul investiției, cât și de situația întreprinderii care se confrunta cu anumite dificultăți financiare.

| (76) | Astfel cum s-a arătat deja la considerentul 23, cu puțin timp înainte de declanșarea crizei financiare și economice din 2008, întreprinderea Trèves începea să se bucure de avantajele unui prim plan de restructurare, lansat în 2005, care urmărea reducerea numărului de angajați și raționalizarea capacităților de producție (18). Când a apărut criza, Trèves a decis modificarea și aprofundarea planului său de restructurare. |
| --- | --- |

(76)

Astfel cum s-a arătat deja la considerentul 23, cu puțin timp înainte de declanșarea crizei financiare și economice din 2008, întreprinderea Trèves începea să se bucure de avantajele unui prim plan de restructurare, lansat în 2005, care urmărea reducerea numărului de angajați și raționalizarea capacităților de producție (18). Când a apărut criza, Trèves a decis modificarea și aprofundarea planului său de restructurare.

| (77) | Astfel, începând cu vara anului 2008, întreprinderea Trèves și-a relansat planul de restructurare, iar la sfârșitul lunii decembrie 2008, cu câteva luni înainte de protocolul de conciliere din 25 mai 2009, puteau fi deja observate următoarele rezultate:






  — | o puternică diminuare a cheltuielilor generale: măsurile luate în acest scop au permis diminuarea cu [20-30] % a cuantumului total al cheltuielilor generale efective ale întreprinderii Trèves în cursul ultimelor patru luni ale anului 2008, față de bugetul estimativ pentru 2008; |
| --- | --- | --- |

(77)

Astfel, începând cu vara anului 2008, întreprinderea Trèves și-a relansat planul de restructurare, iar la sfârșitul lunii decembrie 2008, cu câteva luni înainte de protocolul de conciliere din 25 mai 2009, puteau fi deja observate următoarele rezultate:

—

o puternică diminuare a cheltuielilor generale: măsurile luate în acest scop au permis diminuarea cu [20-30] % a cuantumului total al cheltuielilor generale efective ale întreprinderii Trèves în cursul ultimelor patru luni ale anului 2008, față de bugetul estimativ pentru 2008;

| — | o puternică reducere a stocurilor: costul stocurilor a scăzut cu [30-40] % în cursul celui de-al doilea semestru al anului 2008, ajungând de la [20-80] de milioane de euro în iunie, la [0-60] de milioane de euro în decembrie; |
| --- | --- |

—

o puternică reducere a stocurilor: costul stocurilor a scăzut cu [30-40] % în cursul celui de-al doilea semestru al anului 2008, ajungând de la [20-80] de milioane de euro în iunie, la [0-60] de milioane de euro în decembrie;

| — | gestionarea investițiilor corporale: acestea din urmă au fost reduse cu [40-50] % în 2008 față de bugetul estimativ pentru 2008; |
| --- | --- |

—

gestionarea investițiilor corporale: acestea din urmă au fost reduse cu [40-50] % în 2008 față de bugetul estimativ pentru 2008;

| — | reducerea numărului de angajați: numărul de angajați ai grupului din Franța a scăzut cu [10-20] % în cursul unui singur an, în 2008 ([...] de salariați în Franța în decembrie 2008 față de [...] de salariați în ianuarie 2008). |
| --- | --- |

—

reducerea numărului de angajați: numărul de angajați ai grupului din Franța a scăzut cu [10-20] % în cursul unui singur an, în 2008 ([...] de salariați în Franța în decembrie 2008 față de [...] de salariați în ianuarie 2008).

| (78) | La începutul anului 2009, Trèves a întocmit în mod mai oficial o nouă versiune a planului de restructurare, beneficiind în acest scop de asistența cabinetului independent de consultanță [...]. Acest cabinet a validat în special cuantumul necesarului de numerar considerat necesar pentru finanțarea planului ([110-140] de milioane de euro, a se vedea considerentul 25 și următoarele). |
| --- | --- |

(78)

La începutul anului 2009, Trèves a întocmit în mod mai oficial o nouă versiune a planului de restructurare, beneficiind în acest scop de asistența cabinetului independent de consultanță [...]. Acest cabinet a validat în special cuantumul necesarului de numerar considerat necesar pentru finanțarea planului ([110-140] de milioane de euro, a se vedea considerentul 25 și următoarele).

| (79) | În primul rând, trebuie subliniat că previziunile pentru cifrele de afaceri viitoare incluse în planul de restructurare par credibile și realiste. Într-adevăr, aceste previziuni se bazează pe anticiparea de către constructori a unui nivel al comenzilor mult în scădere. De exemplu, volumele anticipate pentru 2009 sunt mai mici cu [15-25] % față de nivelul din 2008. Pe de altă parte, previziunile sunt consecvente cu cele efectuate în aceeași perioadă de către analiștii din sectorul auto (de exemplu, societatea JD Power), în ceea ce privește redresarea preconizată a sectorului și configurația acestuia până în 2011. Astfel, Trèves și-a estimat cifra viitoare de afaceri pe baza unei previziuni prudente și serioase a volumelor. Planul rămâne prudent în ceea ce privește evoluția sectorului și se bazează pe un nivel al activității în 2011 [...] față de vânzările realizate în 2008. |
| --- | --- |

(79)

În primul rând, trebuie subliniat că previziunile pentru cifrele de afaceri viitoare incluse în planul de restructurare par credibile și realiste. Într-adevăr, aceste previziuni se bazează pe anticiparea de către constructori a unui nivel al comenzilor mult în scădere. De exemplu, volumele anticipate pentru 2009 sunt mai mici cu [15-25] % față de nivelul din 2008. Pe de altă parte, previziunile sunt consecvente cu cele efectuate în aceeași perioadă de către analiștii din sectorul auto (de exemplu, societatea JD Power), în ceea ce privește redresarea preconizată a sectorului și configurația acestuia până în 2011. Astfel, Trèves și-a estimat cifra viitoare de afaceri pe baza unei previziuni prudente și serioase a volumelor. Planul rămâne prudent în ceea ce privește evoluția sectorului și se bazează pe un nivel al activității în 2011 [...] față de vânzările realizate în 2008.

| (80) | Planul pune apoi în aplicare o importantă diminuare a costurilor. Această diminuare este realizată, printre altele, prin consolidarea eficienței forței de muncă și prin realizarea unor economii în legătură cu costurile de exploatare [...] (19) [...]. Diminuarea costurilor se bazează, de asemenea, pe o reducere semnificativă a numărului de angajați (restructurarea vizează în total 1 300 de persoane). |
| --- | --- |

(80)

Planul pune apoi în aplicare o importantă diminuare a costurilor. Această diminuare este realizată, printre altele, prin consolidarea eficienței forței de muncă și prin realizarea unor economii în legătură cu costurile de exploatare [...] (19) [...]. Diminuarea costurilor se bazează, de asemenea, pe o reducere semnificativă a numărului de angajați (restructurarea vizează în total 1 300 de persoane).

| (81) | Pe baza acestor măsuri, planul de restructurare prevede:






  — | o reechilibrare începând cu 2010, cu un rezultat înainte de impozitare de [0-10] milioane de euro, un flux de numerar pozitiv, în valoare de [0-10] milioane de euro și EBITDA de [40-70] de milioane de euro; |
| --- | --- | --- |

(81)

Pe baza acestor măsuri, planul de restructurare prevede:

—

o reechilibrare începând cu 2010, cu un rezultat înainte de impozitare de [0-10] milioane de euro, un flux de numerar pozitiv, în valoare de [0-10] milioane de euro și EBITDA de [40-70] de milioane de euro;

| — | un rezultat înainte de impozitare de [10-30] de milioane de euro începând cu 2011, cu un flux de numerar de [10-30] de milioane de euro și EBITDA de [50-80] de milioane de euro. |
| --- | --- |

—

un rezultat înainte de impozitare de [10-30] de milioane de euro începând cu 2011, cu un flux de numerar de [10-30] de milioane de euro și EBITDA de [50-80] de milioane de euro.

| (82) | Trebuie menționat faptul că, înainte de a-și asuma obligația, FMEA a mandatat el însuși cabinetul [...] în vederea executării, între jumătatea lunii martie și sfârșitul lunii aprilie 2009, a unui audit complet al situației Trèves (așa-numitele exerciții de due diligence). De asemenea, echipele FMEA au analizat și validat planul de restructurare. |
| --- | --- |

(82)

Trebuie menționat faptul că, înainte de a-și asuma obligația, FMEA a mandatat el însuși cabinetul [...] în vederea executării, între jumătatea lunii martie și sfârșitul lunii aprilie 2009, a unui audit complet al situației Trèves (așa-numitele exerciții de due diligence). De asemenea, echipele FMEA au analizat și validat planul de restructurare.

| (83) | Pe de altă parte, în cadrul restructurării sale, Trèves se obligă să cedeze activitatea sa „[...]”, ținând seama de echilibrele industriale și sociale cu privire la această operațiune și urmărind să contribuie la competitivitatea capacităților industriale ale noului grup Trèves. |
| --- | --- |

(83)

Pe de altă parte, în cadrul restructurării sale, Trèves se obligă să cedeze activitatea sa „[...]”, ținând seama de echilibrele industriale și sociale cu privire la această operațiune și urmărind să contribuie la competitivitatea capacităților industriale ale noului grup Trèves.

| (84) | Având în vedere elementele de mai sus, Comisia concluzionează că planul de restructurare pe baza căruia FMEA a efectuat investiția în întreprinderea Trèves poate fi considerat credibil și realist. |
| --- | --- |

(84)

Având în vedere elementele de mai sus, Comisia concluzionează că planul de restructurare pe baza căruia FMEA a efectuat investiția în întreprinderea Trèves poate fi considerat credibil și realist.

| (85) | Valoarea fondurilor proprii ale întreprinderii Trèves înainte de investiția FMEA a fost stabilită la [15-40] de milioane de euro. Pe această bază, FMEA a obținut [< 50] % din capitalul Trèves, printr-o operațiune de majorare a capitalului cu [5-15] milioane de euro. Comisia trebuie să verifice dacă această evaluare este adecvată și prudentă, având în vedere situația întreprinderii din acel moment. |
| --- | --- |

(85)

Valoarea fondurilor proprii ale întreprinderii Trèves înainte de investiția FMEA a fost stabilită la [15-40] de milioane de euro. Pe această bază, FMEA a obținut [< 50] % din capitalul Trèves, printr-o operațiune de majorare a capitalului cu [5-15] milioane de euro. Comisia trebuie să verifice dacă această evaluare este adecvată și prudentă, având în vedere situația întreprinderii din acel moment.

| (86) | Există mai multe metode de estimare a valorii fondurilor proprii ale unei întreprinderi (20). O metodă utilizată frecvent este cea a multiplului EBITDA. Aceasta permite evaluarea valorii fondurilor proprii ale unei întreprinderi pentru anul X înmulțind EBITDA din anul X cu o cifră (multiplul) considerată adecvată pentru acel sector, din rezultat scăzându-se datoria netă. |
| --- | --- |

(86)

Există mai multe metode de estimare a valorii fondurilor proprii ale unei întreprinderi (20). O metodă utilizată frecvent este cea a multiplului EBITDA. Aceasta permite evaluarea valorii fondurilor proprii ale unei întreprinderi pentru anul X înmulțind EBITDA din anul X cu o cifră (multiplul) considerată adecvată pentru acel sector, din rezultat scăzându-se datoria netă.

| (87) | O altă metodă este cea numită Discounted Cash Flow Analysis (analiza fluxului de numerar actualizat). Fluxurile de numerar disponibile (Free Cash Flows) nominale ale întreprinderii pentru anii viitori sunt actualizate în funcție de costul mediu ponderat al capitalului nominal (denumit în continuare Weighted Average Cost of Capital sau „WACC”), din valoarea obținută scăzându-se datoria netă. |
| --- | --- |

(87)

O altă metodă este cea numită Discounted Cash Flow Analysis (analiza fluxului de numerar actualizat). Fluxurile de numerar disponibile (Free Cash Flows) nominale ale întreprinderii pentru anii viitori sunt actualizate în funcție de costul mediu ponderat al capitalului nominal (denumit în continuare Weighted Average Cost of Capital sau „WACC”), din valoarea obținută scăzându-se datoria netă.

| (88) | A treia metodă este cea a multiplului cifrei de afaceri. Aceasta permite evaluarea valorii fondurilor proprii ale unei întreprinderi pentru anul X înmulțind cifra de afaceri din anul X cu o cifră (multiplul) considerată adecvată pentru sectorul respectiv, din rezultat scăzându-se datoria netă. |
| --- | --- |

(88)

A treia metodă este cea a multiplului cifrei de afaceri. Aceasta permite evaluarea valorii fondurilor proprii ale unei întreprinderi pentru anul X înmulțind cifra de afaceri din anul X cu o cifră (multiplul) considerată adecvată pentru sectorul respectiv, din rezultat scăzându-se datoria netă.

| (89) | Pentru evaluarea întreprinderii Trèves înainte de investiție, FMEA a utilizat metodele „Discounted Cash Flow Analysis” și cea a multiplului cifrei de afaceri. În fapt, Trèves nu avea un EBITDA pozitiv la sfârșitul anului 2008, astfel încât prima metodă menționată, cea a multiplului EBITDA, nu era practicabilă. |
| --- | --- |

(89)

Pentru evaluarea întreprinderii Trèves înainte de investiție, FMEA a utilizat metodele „Discounted Cash Flow Analysis” și cea a multiplului cifrei de afaceri. În fapt, Trèves nu avea un EBITDA pozitiv la sfârșitul anului 2008, astfel încât prima metodă menționată, cea a multiplului EBITDA, nu era practicabilă.

| (90) | În schimb, metoda „Discounted Cash Flow Analysis” era posibilă și permitea luarea în considerare a perspectivelor de restabilire a profitabilității, ceea ce conduce la integrarea în evaluare a efectelor benefice preconizate în urma îmbunătățirii performanțelor întreprinderii. Metoda multiplului cifrei de afaceri a fost, de asemenea, utilizată ca măsură de prudență și cu titlu de confirmare. |
| --- | --- |

(90)

În schimb, metoda „Discounted Cash Flow Analysis” era posibilă și permitea luarea în considerare a perspectivelor de restabilire a profitabilității, ceea ce conduce la integrarea în evaluare a efectelor benefice preconizate în urma îmbunătățirii performanțelor întreprinderii. Metoda multiplului cifrei de afaceri a fost, de asemenea, utilizată ca măsură de prudență și cu titlu de confirmare.

| (91) | În ce privește metoda „Discounted Cash Flow Analysis” a întreprinderii, costul de capital sau WACC sectorial, incluzând riscul specific sectorului, a fost estimat la 12 %. FMEA a calculat ulterior un WACC mai prudent de [> 12] %, incluzând primele de risc specific suplimentare legate de dimensiunea întreprinderii și de caracterul nelichid al investiției. Acesta a reținut în cele din urmă un WACC de [> 12] %, pentru a ține seama de riscul suplimentar legat de contextul evoluției negative (și anume restructurarea) întreprinderii. Valoarea pe termen lung a întreprinderii (numită valoare terminală) este calculată pe baza rezultatelor din 2011. FMEA a stabilit astfel valoarea fondurilor sale proprii în grupul Trèves la [15-40] de milioane de euro. |
| --- | --- |

(91)

În ce privește metoda „Discounted Cash Flow Analysis” a întreprinderii, costul de capital sau WACC sectorial, incluzând riscul specific sectorului, a fost estimat la 12 %. FMEA a calculat ulterior un WACC mai prudent de [> 12] %, incluzând primele de risc specific suplimentare legate de dimensiunea întreprinderii și de caracterul nelichid al investiției. Acesta a reținut în cele din urmă un WACC de [> 12] %, pentru a ține seama de riscul suplimentar legat de contextul evoluției negative (și anume restructurarea) întreprinderii. Valoarea pe termen lung a întreprinderii (numită valoare terminală) este calculată pe baza rezultatelor din 2011. FMEA a stabilit astfel valoarea fondurilor sale proprii în grupul Trèves la [15-40] de milioane de euro.

| (92) | În ce privește metoda multiplului cifrei de afaceri, multiplul reținut și aplicat la cifra de afaceri de la sfârșitul anului 2008 a fost [0-1]. Acest multiplu corespunde multiplilor observați pe piață pentru întreprinderi comparabile în momentul tranzacției. Trebuie subliniat că acești multipli au atins, la sfârșitul anului 2008 și începutul anului 2009, nivelurile cele mai scăzute din istorie din cauza crizei financiare și economice care a afectat puternic sectorul auto și al producătorilor de piese de schimb (în fapt, media pe termen lung a multiplului cifrei de afaceri pentru sectorul pieselor de schimb pentru automobile se situează la 0,51). Pe baza unui multiplu de [0-1], valoarea fondurilor proprii ale întreprinderii Trèves se stabilește la [15-40] de milioane de euro. |
| --- | --- |

(92)

În ce privește metoda multiplului cifrei de afaceri, multiplul reținut și aplicat la cifra de afaceri de la sfârșitul anului 2008 a fost [0-1]. Acest multiplu corespunde multiplilor observați pe piață pentru întreprinderi comparabile în momentul tranzacției. Trebuie subliniat că acești multipli au atins, la sfârșitul anului 2008 și începutul anului 2009, nivelurile cele mai scăzute din istorie din cauza crizei financiare și economice care a afectat puternic sectorul auto și al producătorilor de piese de schimb (în fapt, media pe termen lung a multiplului cifrei de afaceri pentru sectorul pieselor de schimb pentru automobile se situează la 0,51). Pe baza unui multiplu de [0-1], valoarea fondurilor proprii ale întreprinderii Trèves se stabilește la [15-40] de milioane de euro.

| (93) | Astfel, deși multiplul de [0-1] este un multiplu care trebuie considerat cel mai scăzut din istorie, FMEA a reținut valoarea obținută pe baza acestui multiplu și nu pe cea obținută pe baza unui multiplu mediu pe termen lung sau pe mai mulți ani. De asemenea, FMEA nu a reținut, la rândul său, valoarea obținută pe baza metodei „Discounted Cash Flow Analysis”. Din cele de mai sus rezultă că evaluarea fondurilor proprii ale grupului Trèves, înainte ca FMEA să realizeze investiția, este adecvată și prudentă. Aceasta se situează efectiv în partea de jos a intervalului stabilit conform metodei „Discounted Cash Flow Analysis” și mai multor bursieri. O evaluare realizată în acest context constituie un element favorabil pentru investitorul privat, deoarece tinde să consolideze perspectivele câștigului de capital în contextul revenirii multiplilor de evaluare la nivelurile lor istorice medii. |
| --- | --- |

(93)

Astfel, deși multiplul de [0-1] este un multiplu care trebuie considerat cel mai scăzut din istorie, FMEA a reținut valoarea obținută pe baza acestui multiplu și nu pe cea obținută pe baza unui multiplu mediu pe termen lung sau pe mai mulți ani. De asemenea, FMEA nu a reținut, la rândul său, valoarea obținută pe baza metodei „Discounted Cash Flow Analysis”. Din cele de mai sus rezultă că evaluarea fondurilor proprii ale grupului Trèves, înainte ca FMEA să realizeze investiția, este adecvată și prudentă. Aceasta se situează efectiv în partea de jos a intervalului stabilit conform metodei „Discounted Cash Flow Analysis” și mai multor bursieri. O evaluare realizată în acest context constituie un element favorabil pentru investitorul privat, deoarece tinde să consolideze perspectivele câștigului de capital în contextul revenirii multiplilor de evaluare la nivelurile lor istorice medii.

| (94) | Pe de altă parte, trebuie reamintit că investiția FMEA nu se limitează la un aport de capital de [5-15] milioane de euro care îi dă dreptul la [< 50] % din cota-parte a grupului Trèves. FMEA a contribuit, de asemenea, cu [40-50] de milioane de euro sub forma unor titluri de creanță cu acces la capital (ORAPA) și cu o dobândă de [> 8] % pe an. Această structură este o structură complexă pe un investitor privat ar fi solicitat-o într-un sector precum subcontractarea în sectorul auto. Într-adevăr, prezența unui volum important de ORAPA cu o paritate variabilă în funcție de performanțele întreprinderii, constituie unul dintre mecanismele de control cu cele mai multe stimulente. |
| --- | --- |

(94)

Pe de altă parte, trebuie reamintit că investiția FMEA nu se limitează la un aport de capital de [5-15] milioane de euro care îi dă dreptul la [< 50] % din cota-parte a grupului Trèves. FMEA a contribuit, de asemenea, cu [40-50] de milioane de euro sub forma unor titluri de creanță cu acces la capital (ORAPA) și cu o dobândă de [> 8] % pe an. Această structură este o structură complexă pe un investitor privat ar fi solicitat-o într-un sector precum subcontractarea în sectorul auto. Într-adevăr, prezența unui volum important de ORAPA cu o paritate variabilă în funcție de performanțele întreprinderii, constituie unul dintre mecanismele de control cu cele mai multe stimulente.

| (95) | Mecanismul pus în aplicare de FMEA este următorul. ORAPA pot fi rambursate prin emiterea unor noi acțiuni ale societății Trèves. Paritatea se stabilește în 2011 prin obținerea unei marje a excedentului brut de exploatare de [...] %. Dacă se atinge acest prag, FMEA va obține [...] % din fondurile proprii, prin rambursarea obligațiilor. Dacă pragul nu este atins, rambursarea obligațiilor ar duce la deținerea de către FMEA a [...] % din fondurile proprii. Interesul conducerii Trèves este astfel de a asigura realizarea acestei marje a excedentului brut de exploatare [...]. Interesele investitorului financiar și cele ale administratorilor-acționari sunt astfel puternic legate, pentru a maximiza în final valoarea societății. |
| --- | --- |

(95)

Mecanismul pus în aplicare de FMEA este următorul. ORAPA pot fi rambursate prin emiterea unor noi acțiuni ale societății Trèves. Paritatea se stabilește în 2011 prin obținerea unei marje a excedentului brut de exploatare de [...] %. Dacă se atinge acest prag, FMEA va obține [...] % din fondurile proprii, prin rambursarea obligațiilor. Dacă pragul nu este atins, rambursarea obligațiilor ar duce la deținerea de către FMEA a [...] % din fondurile proprii. Interesul conducerii Trèves este astfel de a asigura realizarea acestei marje a excedentului brut de exploatare [...]. Interesele investitorului financiar și cele ale administratorilor-acționari sunt astfel puternic legate, pentru a maximiza în final valoarea societății.

| (96) | Modul general de abordare al unui investitor privat constă în aprecierea ratei interne a rentabilității anuale prin proiectul de investiții respectiv. Pentru a calcula RIR anuală a unei investiții într-o întreprindere, trebuie să se stabilească valoarea fondurilor proprii ale acestei întreprinderi în momentul anticipării rentabilității. |
| --- | --- |

(96)

Modul general de abordare al unui investitor privat constă în aprecierea ratei interne a rentabilității anuale prin proiectul de investiții respectiv. Pentru a calcula RIR anuală a unei investiții într-o întreprindere, trebuie să se stabilească valoarea fondurilor proprii ale acestei întreprinderi în momentul anticipării rentabilității.

| (97) | Astfel cum s-a arătat deja la considerentele 85-87, există mai multe metode de stabilire a valorii unei întreprinderi. Pentru a aprecia valoarea întreprinderii în cursul anului 2012, an în care FMEA și-ar putea ceda participația (21), FMEA a utilizat metoda multiplului EBITDA. Această metodă este adesea utilizată în sectorul industrial pentru a prevedea modalitățile de retragere a unui investitor de capital sau cvasi-capital. Pe de altă parte, calculând rentabilitatea scontată pe baza EBITDA, FMEA se bazează pe o măsură pertinentă a redresării întreprinderii, care trebuie realizată între investiția sa (25 mai 2009) și sfârșitul anului 2011. În plus, reținând valoarea EBITDA prevăzută pentru 2011 și nu cea prevăzută pentru 2012 (care este mai mare), FMEA adoptă o abordare prudentă, verificând dacă redresarea întreprinderii are loc în mod satisfăcător într-un termen destul de scurt (puțin peste doi ani și jumătate). |
| --- | --- |

(97)

Astfel cum s-a arătat deja la considerentele 85-87, există mai multe metode de stabilire a valorii unei întreprinderi. Pentru a aprecia valoarea întreprinderii în cursul anului 2012, an în care FMEA și-ar putea ceda participația (21), FMEA a utilizat metoda multiplului EBITDA. Această metodă este adesea utilizată în sectorul industrial pentru a prevedea modalitățile de retragere a unui investitor de capital sau cvasi-capital. Pe de altă parte, calculând rentabilitatea scontată pe baza EBITDA, FMEA se bazează pe o măsură pertinentă a redresării întreprinderii, care trebuie realizată între investiția sa (25 mai 2009) și sfârșitul anului 2011. În plus, reținând valoarea EBITDA prevăzută pentru 2011 și nu cea prevăzută pentru 2012 (care este mai mare), FMEA adoptă o abordare prudentă, verificând dacă redresarea întreprinderii are loc în mod satisfăcător într-un termen destul de scurt (puțin peste doi ani și jumătate).

| (98) | Ca urmare, în cazul de față, RIR calculată de FMEA se bazează pe trei ipoteze menționate în planul de restructurare. În primul rând, grupul Trèves ar trebui să aibă, la sfârșitul anului 2011, un EBITDA de [50-80] de milioane de euro. În al doilea rând, valoarea Trèves la sfârșitul anului 2011 este stabilită pe baza unui multiplu al EBITDA de [1-6]. În al treilea rând, se estimează o datorie netă la sfârșitul anului 2011 de [50-150] de milioane de euro. Comisia trebuie astfel să stabilească dacă aceste trei ipoteze pot fi considerate credibile și realiste în momentul în care a fost efectuată investiția FMEA. |
| --- | --- |

(98)

Ca urmare, în cazul de față, RIR calculată de FMEA se bazează pe trei ipoteze menționate în planul de restructurare. În primul rând, grupul Trèves ar trebui să aibă, la sfârșitul anului 2011, un EBITDA de [50-80] de milioane de euro. În al doilea rând, valoarea Trèves la sfârșitul anului 2011 este stabilită pe baza unui multiplu al EBITDA de [1-6]. În al treilea rând, se estimează o datorie netă la sfârșitul anului 2011 de [50-150] de milioane de euro. Comisia trebuie astfel să stabilească dacă aceste trei ipoteze pot fi considerate credibile și realiste în momentul în care a fost efectuată investiția FMEA.

| (99) | În primul rând, în ceea ce privește valoarea EBITDA pentru 2011, trebuie subliniat că această previziune se bazează pe punerea în aplicare a planului de restructurare și, astfel cum am explicat la considerentul 76 și următoarele, acest plan poate fi considerat ca fiind credibil și realist. Astfel, trebuie reamintit că diminuarea costurilor este pusă în aplicare în principal prin consolidarea eficienței forței de muncă și prin realizarea unor economii de costuri de exploatare, în special datorită [...]. Diminuarea costurilor se bazează și pe o reducere semnificativă a numărului de angajați (restructurarea vizează în total 1 300 de persoane). |
| --- | --- |

(99)

În primul rând, în ceea ce privește valoarea EBITDA pentru 2011, trebuie subliniat că această previziune se bazează pe punerea în aplicare a planului de restructurare și, astfel cum am explicat la considerentul 76 și următoarele, acest plan poate fi considerat ca fiind credibil și realist. Astfel, trebuie reamintit că diminuarea costurilor este pusă în aplicare în principal prin consolidarea eficienței forței de muncă și prin realizarea unor economii de costuri de exploatare, în special datorită [...]. Diminuarea costurilor se bazează și pe o reducere semnificativă a numărului de angajați (restructurarea vizează în total 1 300 de persoane).

| (100) | În al doilea rând, multiplul EBITDA utilizat ([1-6]) pentru a stabili valoarea întreprinderii corespunde multiplului mediu din acel sector calculat pe perioada 2000-2009 ([1-6]), minus deviația standard, ca măsură de precauție, legată schimbării situației întreprinderii. Acest multiplu este cu puțin mai mare decât multiplul din sector la momentul investiției (aproximativ 4,2). Totuși, este suficient de prudent să ne bazăm pe o cifră de [1-6] în timpul evaluării pentru sfârșitul anului 2011, ținând seama de redresarea previzibilă a ratei, această redresare începând deja în mod evident în momentul investiției ([1-6] în decembrie 2008, față de [1-6] în mai 2009). Acest multiplu pare de asemenea deosebit de prudent ținând seama de previziunile pe termen lung pentru acest sector care indică multipli între [1-6] și [1-6]. |
| --- | --- |

(100)

În al doilea rând, multiplul EBITDA utilizat ([1-6]) pentru a stabili valoarea întreprinderii corespunde multiplului mediu din acel sector calculat pe perioada 2000-2009 ([1-6]), minus deviația standard, ca măsură de precauție, legată schimbării situației întreprinderii. Acest multiplu este cu puțin mai mare decât multiplul din sector la momentul investiției (aproximativ 4,2). Totuși, este suficient de prudent să ne bazăm pe o cifră de [1-6] în timpul evaluării pentru sfârșitul anului 2011, ținând seama de redresarea previzibilă a ratei, această redresare începând deja în mod evident în momentul investiției ([1-6] în decembrie 2008, față de [1-6] în mai 2009). Acest multiplu pare de asemenea deosebit de prudent ținând seama de previziunile pe termen lung pentru acest sector care indică multipli între [1-6] și [1-6].

| (101) | În al treilea rând, previziunile stabilite în aprilie 2009 indicau o îmbunătățire a datoriei nete, care trebuia să ajungă de la [100-200] de milioane de euro la sfârșitul anului 2008, la [100-200] de milioane de euro la sfârșitul anului 2010 (aceasta se înrăutățise înainte, ajungând de la [100-200] de milioane de euro la sfârșitul anului 2005, la [100-200] de milioane de euro la sfârșitul anului 2008). Având în vedere nivelul global al EBITDA previzionat pentru perioada 2009-2011, lipsa unor costuri suplimentare semnificative legate de investițiile corporale și necorporale și lipsa unor provizioane suplimentare ținând seama de costurile de restructurare, anticiparea unei diminuări cu [0-30] de milioane de euro pare prudentă. |
| --- | --- |

(101)

În al treilea rând, previziunile stabilite în aprilie 2009 indicau o îmbunătățire a datoriei nete, care trebuia să ajungă de la [100-200] de milioane de euro la sfârșitul anului 2008, la [100-200] de milioane de euro la sfârșitul anului 2010 (aceasta se înrăutățise înainte, ajungând de la [100-200] de milioane de euro la sfârșitul anului 2005, la [100-200] de milioane de euro la sfârșitul anului 2008). Având în vedere nivelul global al EBITDA previzionat pentru perioada 2009-2011, lipsa unor costuri suplimentare semnificative legate de investițiile corporale și necorporale și lipsa unor provizioane suplimentare ținând seama de costurile de restructurare, anticiparea unei diminuări cu [0-30] de milioane de euro pare prudentă.

| (102) | Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona ipotezele de la baza calculului RIR în momentul investiției sunt rezonabile. |
| --- | --- |

(102)

Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona ipotezele de la baza calculului RIR în momentul investiției sunt rezonabile.

| (103) | În ceea ce privește caracterul acceptabil al RIR vizată, de [> 12 %], având în vedere riscul pe care îl prezintă investiția, Comisia formulează următoarele observații. |
| --- | --- |

(103)

În ceea ce privește caracterul acceptabil al RIR vizată, de [> 12 %], având în vedere riscul pe care îl prezintă investiția, Comisia formulează următoarele observații.

| (104) | În primul rând, trebuie reamintit că un calcul efectuat pe baza datelor expuse la considerentele 97-100 conduce în realitate la o RIR de [> 15 %]. Totuși, ca măsură de siguranță și de prudență, FMEA a aplicat o reducere de [...] % asupra valorii EBITDA preconizate pentru 2011. În consecință, o RIR de [> 12 %] reținută în scopul prezentei analize este o RIR obținută într-un scenariu pesimist în ceea ce privește evoluția întreprinderii. Într-adevăr, astfel cum s-a arătat deja, scenariul de bază conduce la o RIR de [> 15 %], în timp ce un scenariu optimist (EBITDA mai mare cu [...] %) conduce la o RIR de aproximativ [> 20 %]. |
| --- | --- |

(104)

În primul rând, trebuie reamintit că un calcul efectuat pe baza datelor expuse la considerentele 97-100 conduce în realitate la o RIR de [> 15 %]. Totuși, ca măsură de siguranță și de prudență, FMEA a aplicat o reducere de [...] % asupra valorii EBITDA preconizate pentru 2011. În consecință, o RIR de [> 12 %] reținută în scopul prezentei analize este o RIR obținută într-un scenariu pesimist în ceea ce privește evoluția întreprinderii. Într-adevăr, astfel cum s-a arătat deja, scenariul de bază conduce la o RIR de [> 15 %], în timp ce un scenariu optimist (EBITDA mai mare cu [...] %) conduce la o RIR de aproximativ [> 20 %].

| (105) | În prezent, trebuie subliniat că, ținând seama de caracterul nelichid al operațiunii, nu este posibilă o raportare la prețuri cotate comparabile (de exemplu, pentru împrumuturile subordonate) în momentul investiției FMEA, pentru a evalua dacă nivelul RIR previzionat este adecvat. În schimb, mai multe elemente prezentate mai jos permit evaluarea unei RIR minime de [> 12 %], reținute de FMEA în mai 2009. |
| --- | --- |

(105)

În prezent, trebuie subliniat că, ținând seama de caracterul nelichid al operațiunii, nu este posibilă o raportare la prețuri cotate comparabile (de exemplu, pentru împrumuturile subordonate) în momentul investiției FMEA, pentru a evalua dacă nivelul RIR previzionat este adecvat. În schimb, mai multe elemente prezentate mai jos permit evaluarea unei RIR minime de [> 12 %], reținute de FMEA în mai 2009.

| (106) | Trebuie remarcat în primul rând că randamentele investițiilor observate în domeniul subcontractării în sectorul auto sunt adesea scăzute. Într-adevăr, în timpul celor cinci ani care au precedat criza din cel de-al doilea semestru al anului 2008, RIR medie era de 8,5 % (22). Totuși, profesioniștii din domeniul investițiilor au investit adesea în acest sector, fiind conștienți de posibilul câștig legat de nivelul scăzut de evaluare a întreprinderilor din acest sector [față de alte sectoare]. Astfel, în 2006, s-au putut observa RIR excepționale (de peste 20 % pe an, timp de trei ani) pentru investitorii care au investit în perioadele slabe ale pieței, în 2003. |
| --- | --- |

(106)

Trebuie remarcat în primul rând că randamentele investițiilor observate în domeniul subcontractării în sectorul auto sunt adesea scăzute. Într-adevăr, în timpul celor cinci ani care au precedat criza din cel de-al doilea semestru al anului 2008, RIR medie era de 8,5 % (22). Totuși, profesioniștii din domeniul investițiilor au investit adesea în acest sector, fiind conștienți de posibilul câștig legat de nivelul scăzut de evaluare a întreprinderilor din acest sector [față de alte sectoare]. Astfel, în 2006, s-au putut observa RIR excepționale (de peste 20 % pe an, timp de trei ani) pentru investitorii care au investit în perioadele slabe ale pieței, în 2003.

| (107) | Prin urmare, pentru a depăși randamentele medii observate, un profesionist din domeniul investițiilor trebuie să se bazeze pe o bună cunoaștere a pieței, ceea ce este cazul FMEA și să prevadă o structură de participare care să îi permită optimizarea randamentului, acesta fiind, de asemenea, cazul investiției FMEA (a se vedea considerațiile privind structura investiției, de la considerentele 94 și 95 și privind partajarea câștigului de capital, de la considerentele 110 și 111). |
| --- | --- |

(107)

Prin urmare, pentru a depăși randamentele medii observate, un profesionist din domeniul investițiilor trebuie să se bazeze pe o bună cunoaștere a pieței, ceea ce este cazul FMEA și să prevadă o structură de participare care să îi permită optimizarea randamentului, acesta fiind, de asemenea, cazul investiției FMEA (a se vedea considerațiile privind structura investiției, de la considerentele 94 și 95 și privind partajarea câștigului de capital, de la considerentele 110 și 111).

| (108) | Ulterior, autoritățile franceze fac referire la un studiu al AFIC (Asociația Franceză a Investitorilor de Capital) care urmărește evoluția performanțelor din sectorul investițiilor de capital din Franța. Acest studiu se bazează pe datele comunicate de peste 120 de structuri care gestionează peste 500 de fonduri de investiții. Activitatea AFIC indică o performanță netă cuprinsă între 14,1 % pentru sfârșitul anului 2007 și 10,8 % pentru sfârșitul anului 2008 (dată mai apropiată de data investiției FMEA) pentru „capitalul de dezvoltare”. Capitalul de dezvoltare este subdiviziunea capitalului de investiții relevantă în raport cu politica de investiții a FMEA (achiziționarea unei participații minoritare și aport de capital nou). După luarea în considerare a costului remunerației societății de gestiune, estimat la maximum [...], RIR vizată pentru a putea atinge o performanță a pieței este cuprinsă între 12 și 15 %. |
| --- | --- |

(108)

Ulterior, autoritățile franceze fac referire la un studiu al AFIC (Asociația Franceză a Investitorilor de Capital) care urmărește evoluția performanțelor din sectorul investițiilor de capital din Franța. Acest studiu se bazează pe datele comunicate de peste 120 de structuri care gestionează peste 500 de fonduri de investiții. Activitatea AFIC indică o performanță netă cuprinsă între 14,1 % pentru sfârșitul anului 2007 și 10,8 % pentru sfârșitul anului 2008 (dată mai apropiată de data investiției FMEA) pentru „capitalul de dezvoltare”. Capitalul de dezvoltare este subdiviziunea capitalului de investiții relevantă în raport cu politica de investiții a FMEA (achiziționarea unei participații minoritare și aport de capital nou). După luarea în considerare a costului remunerației societății de gestiune, estimat la maximum [...], RIR vizată pentru a putea atinge o performanță a pieței este cuprinsă între 12 și 15 %.

| (109) | În sfârșit, parametrii disponibili în momentul investiției permit stabilirea unui cost mediu ponderat al capitalului („WACC”) stabilit pe baza MEDAF (23) și adaptat sectorului auto din Franța, care include primele de risc specific suplimentare legate de dimensiunea întreprinderii Trèves și de caracterul nelichid al investiției. Ținând seama de aceste elemente suplimentare inerente primei de risc, WACC aferent este estimat la [> 12] % în momentul investiției, majorat la [> 12] % de FMEA (a se vedea considerentul 91). Trebuie însă reamintit faptul că WACC este rata rentabilității minime solicitată de furnizorii de fonduri ai unei întreprinderi (acționari și creditori), pentru finanțarea unor proiecte de investiții. WACC calculat pentru Trèves oferă astfel un indiciu semnificativ cu privire la acceptabilitatea unei RIR minime de [> 12 %] (24). |
| --- | --- |

(109)

În sfârșit, parametrii disponibili în momentul investiției permit stabilirea unui cost mediu ponderat al capitalului („WACC”) stabilit pe baza MEDAF (23) și adaptat sectorului auto din Franța, care include primele de risc specific suplimentare legate de dimensiunea întreprinderii Trèves și de caracterul nelichid al investiției. Ținând seama de aceste elemente suplimentare inerente primei de risc, WACC aferent este estimat la [> 12] % în momentul investiției, majorat la [> 12] % de FMEA (a se vedea considerentul 91). Trebuie însă reamintit faptul că WACC este rata rentabilității minime solicitată de furnizorii de fonduri ai unei întreprinderi (acționari și creditori), pentru finanțarea unor proiecte de investiții. WACC calculat pentru Trèves oferă astfel un indiciu semnificativ cu privire la acceptabilitatea unei RIR minime de [> 12 %] (24).

| (110) | Pe de altă parte, trebuie subliniat faptul că câștigul de capital al întreprinderii Trèves nu va fi repartizat între FMEA și acționarul istoric în funcție de cota-parte pe care o deține în capitalul Trèves. Într-adevăr, în ipoteza unei retrageri în [...], acordul încheiat între acționari precizează că primele [...] milioane de euro din valoarea întreprinderii vor fi atribuite în întregime FMEA (prima tranșă). Ulterior, produsul cesionării cuprins între [...] milioane de euro și o sumă egală cu suma investiției FMEA capitalizată la [...] % pe an este împărțită între FMEA ([...] %) și acționarii istorici ([...] %) (a doua tranșă). În sfârșit, FMEA primește [...] % din produsul cesionării peste acest prag, iar acționarii istorici, [...] %. |
| --- | --- |

(110)

Pe de altă parte, trebuie subliniat faptul că câștigul de capital al întreprinderii Trèves nu va fi repartizat între FMEA și acționarul istoric în funcție de cota-parte pe care o deține în capitalul Trèves. Într-adevăr, în ipoteza unei retrageri în [...], acordul încheiat între acționari precizează că primele [...] milioane de euro din valoarea întreprinderii vor fi atribuite în întregime FMEA (prima tranșă). Ulterior, produsul cesionării cuprins între [...] milioane de euro și o sumă egală cu suma investiției FMEA capitalizată la [...] % pe an este împărțită între FMEA ([...] %) și acționarii istorici ([...] %) (a doua tranșă). În sfârșit, FMEA primește [...] % din produsul cesionării peste acest prag, iar acționarii istorici, [...] %.

| (111) | Acest acord privind repartizarea câștigului de capital avantajează FMEA. Într-adevăr, FMEA primește astfel o garanție importantă legată de faptul că se va atinge rapid o RIR de [> 12 %] la investiția sale (această rată fiind aferentă WACC al Trèves prezentat mai sus). În plus, acest acord determină acționarul istoric și conducerea întreprinderii să realizeze sau chiar să depășească obiectivele planului de restructurare, acest plan conducând, conform scenariului, la o RIR de [> 12 %], [> 15 %] sau [> 20 %] pentru FMEA. |
| --- | --- |

(111)

Acest acord privind repartizarea câștigului de capital avantajează FMEA. Într-adevăr, FMEA primește astfel o garanție importantă legată de faptul că se va atinge rapid o RIR de [> 12 %] la investiția sale (această rată fiind aferentă WACC al Trèves prezentat mai sus). În plus, acest acord determină acționarul istoric și conducerea întreprinderii să realizeze sau chiar să depășească obiectivele planului de restructurare, acest plan conducând, conform scenariului, la o RIR de [> 12 %], [> 15 %] sau [> 20 %] pentru FMEA.

| (112) | În consecință, din constatările de mai sus rezultă faptul că RIR previzională de [> 12 %] era rezonabilă la momentul investiției și acceptabilă având în vedere riscul pe care îl prezintă. |
| --- | --- |

(112)

În consecință, din constatările de mai sus rezultă faptul că RIR previzională de [> 12 %] era rezonabilă la momentul investiției și acceptabilă având în vedere riscul pe care îl prezintă.

| (113) | În urma analizei planului de restructurare a întreprinderii Trèves, a evaluării sale înainte de investiția FMEA, a structurii acestei investiții, a ipotezelor care susțin o RIR de [> 12 %], a caracterului adecvat al nivelului acestei RIR, în special cu privire la acordul prevăzut între acționari în ce privește repartizarea câștigului de capital, trebuie să se constate că FMEA a acționat în condiții similare condițiilor pe care le-ar fi solicitat un investitor privat a cărui investiție prezintă un risc legat atât de situația sectorului auto din momentul investiției, cât și de situația întreprinderii, care se confrunta cu anumite dificultăți financiare. Cu alte cuvinte, investiția FMEA în valoare de 55 de milioane de euro respectă criteriul investitorului privat în economia de piață. Prin urmare, aceasta nu conferă un avantaj întreprinderii Trèves. |
| --- | --- |

(113)

În urma analizei planului de restructurare a întreprinderii Trèves, a evaluării sale înainte de investiția FMEA, a structurii acestei investiții, a ipotezelor care susțin o RIR de [> 12 %], a caracterului adecvat al nivelului acestei RIR, în special cu privire la acordul prevăzut între acționari în ce privește repartizarea câștigului de capital, trebuie să se constate că FMEA a acționat în condiții similare condițiilor pe care le-ar fi solicitat un investitor privat a cărui investiție prezintă un risc legat atât de situația sectorului auto din momentul investiției, cât și de situația întreprinderii, care se confrunta cu anumite dificultăți financiare. Cu alte cuvinte, investiția FMEA în valoare de 55 de milioane de euro respectă criteriul investitorului privat în economia de piață. Prin urmare, aceasta nu conferă un avantaj întreprinderii Trèves.

V.1.2.   Planul de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale

| (114) | Administrația franceză a acordat întreprinderii Trèves un plan de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale în valoare de 18,4 milioane de euro. În ceea ce privește această măsură, Comisia dorește în primul rând să analizeze criteriul avantajului. |
| --- | --- |

(114)

Administrația franceză a acordat întreprinderii Trèves un plan de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale în valoare de 18,4 milioane de euro. În ceea ce privește această măsură, Comisia dorește în primul rând să analizeze criteriul avantajului.

| (115) | Conform practicii decizionale a Comisiei și jurisprudenței, un acord de reeșalonare a datoriilor de către un creditor public nu constituie un ajutor de stat în cazul în care comportamentul său poate fi comparat cu cel al unui creditor privat care „încearcă să recupereze sume ce îi sunt datorate și care încheie în acest scop acorduri cu debitorul, în temeiul cărora datoriile acumulate vor fi eșalonate sau fracționate în vederea facilitării rambursării” (25). |
| --- | --- |

(115)

Conform practicii decizionale a Comisiei și jurisprudenței, un acord de reeșalonare a datoriilor de către un creditor public nu constituie un ajutor de stat în cazul în care comportamentul său poate fi comparat cu cel al unui creditor privat care „încearcă să recupereze sume ce îi sunt datorate și care încheie în acest scop acorduri cu debitorul, în temeiul cărora datoriile acumulate vor fi eșalonate sau fracționate în vederea facilitării rambursării” (25).

| (116) | Planul de reeșalonare a datoriilor reprezintă, pentru creditorii publici ai Trèves, o soluție mai bună decât executarea silită. Într-adevăr, în cazul executării silite, creditorii publici, având în vedere gradul general de îndatorare a întreprinderii, nu ar fi recuperat decât o parte din creanțe, neprivilegiate. În schimb, în urma reeșalonării, în vederea garantării datoriilor fiscale și sociale au fost constituite ipoteci de prim rang [...] (articolul [...] din protocolul de consiliere din 25 mai 2009). Aceste active sunt identificate în anexa 7 la protocol. La 31 decembrie 2008, valoarea lor netă contabilă era de [25-35] de milioane de euro. Cuantumul garanțiilor constituite în favoarea creditorilor publici acoperă așadar peste 140 % din suma creanței lor, aceasta fiind constituită din suma principală (18,4 milioane de euro), din penalitățile de întârziere și din dobânzile de întârziere (a se vedea considerentul 117). |
| --- | --- |

(116)

Planul de reeșalonare a datoriilor reprezintă, pentru creditorii publici ai Trèves, o soluție mai bună decât executarea silită. Într-adevăr, în cazul executării silite, creditorii publici, având în vedere gradul general de îndatorare a întreprinderii, nu ar fi recuperat decât o parte din creanțe, neprivilegiate. În schimb, în urma reeșalonării, în vederea garantării datoriilor fiscale și sociale au fost constituite ipoteci de prim rang [...] (articolul [...] din protocolul de consiliere din 25 mai 2009). Aceste active sunt identificate în anexa 7 la protocol. La 31 decembrie 2008, valoarea lor netă contabilă era de [25-35] de milioane de euro. Cuantumul garanțiilor constituite în favoarea creditorilor publici acoperă așadar peste 140 % din suma creanței lor, aceasta fiind constituită din suma principală (18,4 milioane de euro), din penalitățile de întârziere și din dobânzile de întârziere (a se vedea considerentul 117).

| (117) | Pe de altă parte, creditorii publici ai întreprinderii Trèves vor percepe dobânzi. În fapt, cuantumul de 18,4 milioane de euro a fost majorat cu penalități de întârziere în valoare de [1-2] milioane de euro și cu dobânzi de întârziere în valoare de [1-2] milioane de euro, întreaga sumă care trebuie rambursată situându-se între [...] și [...] în rate lunare de [...] euro. Penalitățile și dobânzile de întârziere adăugate se ridică la suma de [2-4] milioane, însemnând [10-20] % din suma principală, ceea ce reprezintă, pe durata medie ponderată a planului de reeșalonare, o dobândă anuală de aproximativ [0-10] %. Această rată era de la început mai mare decât ratele acceptate de instituțiile financiare pentru împrumuturile acordate întreprinderii Trèves în cadrul protocolului de conciliere din 25 mai 2009, atât pentru noul credit, cât și pentru împrumutul de consolidare (26). |
| --- | --- |

(117)

Pe de altă parte, creditorii publici ai întreprinderii Trèves vor percepe dobânzi. În fapt, cuantumul de 18,4 milioane de euro a fost majorat cu penalități de întârziere în valoare de [1-2] milioane de euro și cu dobânzi de întârziere în valoare de [1-2] milioane de euro, întreaga sumă care trebuie rambursată situându-se între [...] și [...] în rate lunare de [...] euro. Penalitățile și dobânzile de întârziere adăugate se ridică la suma de [2-4] milioane, însemnând [10-20] % din suma principală, ceea ce reprezintă, pe durata medie ponderată a planului de reeșalonare, o dobândă anuală de aproximativ [0-10] %. Această rată era de la început mai mare decât ratele acceptate de instituțiile financiare pentru împrumuturile acordate întreprinderii Trèves în cadrul protocolului de conciliere din 25 mai 2009, atât pentru noul credit, cât și pentru împrumutul de consolidare (26).

| (118) | În această privință, trebuie subliniat, de asemenea, că angajamentul creditorilor publici a fost luat în același timp cu un angajament important al băncilor (împrumut de consolidare de [30-60] de milioane și un nou credit de [10-30] de milioane). În plus, protocolul de conciliere indică în mod explicit că garanțiile acordate băncilor sunt de rangul al doilea [...], ceea ce înseamnă că acești creditori nu pot avea nicio garanție atâta timp cât nu au fost rambursate în întregime sumele datorate creditorilor publici de prim rang. |
| --- | --- |

(118)

În această privință, trebuie subliniat, de asemenea, că angajamentul creditorilor publici a fost luat în același timp cu un angajament important al băncilor (împrumut de consolidare de [30-60] de milioane și un nou credit de [10-30] de milioane). În plus, protocolul de conciliere indică în mod explicit că garanțiile acordate băncilor sunt de rangul al doilea [...], ceea ce înseamnă că acești creditori nu pot avea nicio garanție atâta timp cât nu au fost rambursate în întregime sumele datorate creditorilor publici de prim rang.

| (119) | În plus, grupul Trèves nu beneficiat de nicio remitere a datoriei fiscale și sociale. |
| --- | --- |

(119)

În plus, grupul Trèves nu beneficiat de nicio remitere a datoriei fiscale și sociale.

| (120) | În sfârșit, autoritățile franceze au confirmat că planul de reeșalonare actual nu reprezintă prelungirea sau modificarea unui plan precedent. |
| --- | --- |

(120)

În sfârșit, autoritățile franceze au confirmat că planul de reeșalonare actual nu reprezintă prelungirea sau modificarea unui plan precedent.

| (121) | În consecință, din cele de mai sus reiese că planul de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale atribuit întreprinderii Trèves a fost acordat de către administrația franceză pe baza unor ipoteze, considerate credibile, care susțin planul de restructurare (a se vedea secțiunea V) și însoțit de modalități acceptabile pentru un creditor privat în economia de piață, în aceleași condiții. |
| --- | --- |

(121)

În consecință, din cele de mai sus reiese că planul de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale atribuit întreprinderii Trèves a fost acordat de către administrația franceză pe baza unor ipoteze, considerate credibile, care susțin planul de restructurare (a se vedea secțiunea V) și însoțit de modalități acceptabile pentru un creditor privat în economia de piață, în aceleași condiții.

V.2.   Concluzie privind evaluarea prezenței unui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (122) | Având în vedere elementele prezentate la secțiunea V.1, reiese că nici investiția FMEA în valoare de 55 de milioane de euro, nici planul de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale în valoare de 18,4 milioane de euro nu conferă un avantaj grupului Trèves. În consecință, aceste măsuri nu reprezintă ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(122)

Având în vedere elementele prezentate la secțiunea V.1, reiese că nici investiția FMEA în valoare de 55 de milioane de euro, nici planul de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale în valoare de 18,4 milioane de euro nu conferă un avantaj grupului Trèves. În consecință, aceste măsuri nu reprezintă ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

VI.   CONCLUZIE GENERALĂ

| (123) | După ce a efectuat o analiză aprofundată a măsurilor respective, Comisia constată că acestea nu reprezintă ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(123)

După ce a efectuat o analiză aprofundată a măsurilor respective, Comisia constată că acestea nu reprezintă ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Măsurile luate cu privire la întreprinderea Trèves, constând într-o investiție a Fondului pentru modernizarea producătorilor de piese de schimb pentru automobile (FMEA), în valoare de 55 de milioane de euro, și un plan de reeșalonare a datoriilor fiscale și sociale, în valoare de 18,4 milioane de euro, acordat de către Republica Franceză, nu reprezintă ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.

Adoptată la Bruxelles, 20 aprilie 2011.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  JO C 133, 22.5.2010, p. 12.

1

(2)  A se vedea nota de subsol 1.

2

(3)  Observațiile părților interesate sunt rezumate în secțiunea III.

3

(4)  Articolul L518-2 din Codul monetar și financiar francez.

4

(5)  Habitaclu și echipamente de izolare fonică, covorașe și insonorizare (HAPP).

5

(6)  Procedura de conciliere are ca scop încheierea unui acord amiabil între un director de întreprindere și creditorii săi (publici și privați), pentru a stabili termenele de plată și/sau de remitere a datoriilor (articolul 611-7 din Codul comercial francez).

6

(7)  Secret comercial.

7

(8)  Într-adevăr, în conformitate cu o jurisprudență constantă (a se vedea în special hotărârea Curții în cauza Italia/Comisia, C-305/89, Rec., 1991, p. I-1603, punctul 13), nu există motive pentru a se face o distincție între cazul în care ajutorul este acordat direct de către stat și cele în care acesta este acordat de organisme publice sau private pe care statul le instituie sau le desemnează pentru a gestiona ajutorul. Într-adevăr, dreptul european nu poate admite ca simplul fapt de a crea instituții autonome responsabile de distribuirea ajutoarelor să permită încălcarea normelor privind controlul ajutoarelor de stat. Cu toate acestea, astfel cum a afirmat Curtea în hotărârea sa din 16 mai 2002 (C-482/99, „Stardust Marine”, Franța/Comisia, Rec., 2002, p. I-4397), pentru ca măsurile să poată fi calificate drept ajutoare în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, acestea trebuie, pe de o parte, să fie acordate direct sau indirect prin intermediul unor resurse de stat și, pe de altă parte, să fie imputabile statului.

8

(9)  Dificultățile financiare ale întreprinderii Trèves de la sfârșitul anului 2008 au fost în principal scăderea cifrei de afaceri ([650-700] milioane de euro, respectiv [20-25] % față de 2007) și o pierdere de [40-50] milioane de euro la sfârșitul exercițiului.

9

(10)  În decizia de inițiere a procedurii, rata internă de rentabilitate menționată este de [> 15 %]. Aceasta se explică astfel: RIR preconizată pentru investiția FMEA este de [> 15 %]. Totuși, ca măsură de siguranță, FMEA aplică o reducere de [...] % la EBITDA (a se vedea nota nr. 11) din exercițiul anului 2011. După reducere, RIR este de [> 12 %], aceasta fiind reținută ca rată de rentabilitate de referință în prezenta decizie. RIR de [> 15 %], menționată în decizia de inițiere a procedurii, era o rată medie: între rata de [> 15 %] fără reducere și rata de [> 12 %] cu reducere.

10

(11)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

11

(12)  Abreviere pentru Earnings before interest, taxes, depreciation, and amortization: câștigurile înainte de deducerea dobânzilor, a taxelor, a deprecierii și a amortizării.

12

Earnings before interest, taxes, depreciation, and amortization

(13)  Trebuie să reamintim aici că FMEA nu a fost creat din punct de vedere juridic decât la 25 martie 2009, data semnării regulamentului Fondului de către subscriitori și data subscrierii primei tranșe de către acești investitori. Totuși, practic, Fondul în curs de constituire și-a început activitatea de la sfârșitul lunii ianuarie.

13

(14)  Trebuie reamintit aici că în decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia se limitează la exprimarea unor îndoieli.

14

(15)  Hotărârea Curții în cauza C-482-99, Republica Franceză/Comisia, Rec., 2002, p. I-4397.

15

(16)  Hotărârea Curții din 15 iunie 2006 în cauzele conexate C-393/04 și C-41/05, Air Liquide Industries Belgium, Rec., 2006, p. I-5293, punctul 28.

16

(17)  Astfel, conform Tribunalului, „trebuie să se evalueze dacă, în circumstanțe similare, un investitor privat de o dimensiune care ar putea fi comparată cu cea a organismelor care gestionează sectorul public, ar fi putut fi determinat să aducă un aport financiar la fel de important, ținând seama în special de informațiile disponibile și de evoluțiile previzibile la acea dată. În plus, în cazul în care comportamentul investitorului privat, cu care trebuie comparată intervenția investitorului public care are obiective de politică economică, nu este în mod necesar cel al unui investitor obișnuit care face plasamente de capital în vederea rentabilizării lor pe termen mai mult sau mai puțin scurt, acesta trebuie, cel puțin, să fie cel al unui holding privat sau al unui grup de întreprinderi cu o politică structurală, globală sau sectorială și care are perspective de rentabilitate pe termen mai lung”, hotărârea Tribunalului din 21 mai 2010 în cauzele conexate T-425/04, T-444/04, T-450/04 și T-456/04, Franța/Comisia, punctul 216. A se vedea, de asemenea, următoarele Comunicări ale Comisiei: Aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE în cazul participațiilor publice, Bull. CE, nr. 9-1984; Comunicarea Comisiei către statele membre. Aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE și a articolului 5 din Directiva 80/723/CEE a Comisiei în cazul întreprinderilor publice din sectorul de producție (JO C 307, 13.11.1993, p. 3).

17

Bull. CE

(18)  În fapt, după o scădere de [6-8] % între 2005 ([900-950] milioane de euro) și 2006 ([800-850] milioane de euro), cifra de afaceri a întreprinderii Trèves a crescut cu [4-7] % începând cu 2007 ([850-900] milioane de euro). Rentabilitatea sa a cunoscut, de asemenea, o redresare notabilă deoarece EBITDA a ajuns, în 2007, la [50-60] milioane de euro, însemnând o creștere de [...] % față de 2006 ([30-40] milioane de euro) și o creștere de [...] % față de EBITDA din 2005 ([40-50] milioane).

18

(19)  [...].

19

(20)  Prin definiție, valoarea fondurilor proprii ale unei întreprinderi este egală cu valoarea întreprinderii minus datoria netă.

20

(21)  Posibila cesionare de către FMEA a participației sale în 2012 este o ipoteză de lucru, în vederea aprecierii randamentului investițiilor din 2012, pe baza rezultatelor din 2011. Conform acordului acționarilor, FMEA are deplina libertate de a păstra sau de a ceda participația sa în primii [...] ani ai investiției. Pe de altă parte, în orice caz, partajarea câștigului de capital în urma unei posibile cesionări a societății este favorabilă FMEA (a se vedea punctele 110 și 111 din decizie).

21

(22)  Această măsură s-a realizat pe baza unui indice semnificativ al cursurilor bursei pentru principalii producători de piese de schimb pentru automobile. Dacă se include criza, RIR medie din cei cinci ani anteriori datei de 1 decembrie 2009 scade la 4,7 %.

22

(23)  Model de evaluare a activelor financiare.

23

(24)  WACC calculat se bazează pe un cost al datoriei de [0-10] % și un cost al fondurilor proprii de [10-20] %. Având în vedere structura compozită a investiției FMEA (aport de capital și aport de obligațiuni convertibile), este inadecvat să se evalueze această investiție favorizând costul datoriei sau costul fondurilor proprii. Se observă, de exemplu, că creanța FMEA conform ORAPA este privilegiată (privilegiul „new money”). În plus, în ce privește noul credit de [10-30] milioane de euro acordat de bănci, FMEA a negociat în conformitate cu ORAPA o poziție „pari passu” pentru o parte semnificativă a acestuia, acoperind o tranșă de [10-20] milioane de euro. Nivelul WACC pare astfel cel mai bun indicator. În orice caz, trebuie remarcat că costul fondurilor proprii, de [10-20] %, care nu poate fi reținut ca atare din motivele prezentate mai sus, este mai mic decât RIR de [> 15 %], preconizată în scenariul de bază și care constituie rentabilitatea solicitată de FMEA.

24

(25)  Hotărârea Curții din 29 aprilie 1999 în cauza C-342/96, Spania/Comisia, denumită „Tubacex”, Rec., 1999, p. I-2459.

25

(26)  Totuși, aceste rate sunt stabilite prin adăugarea unei marje pe baza ratelor EURIBOR, care sunt rate variabile. Prin urmare, comparația cu rata fixă de [0-10] % nu este total pertinentă, chiar dacă, începând cu 25 mai 2009, ratele acordate de către bănci nu au depășit niciodată [0-10] %.

26

---

| 19.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 274/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 274/15

---

DECIZIA COMISIEI

din 13 iulie 2011

privind sistemul de ajutoare de stat C 3/09 (ex NN 41 A-B/03) aplicat de Portugalia pentru colectarea, transportul, tratarea și eliminarea deșeurilor de la abatoare

[notificată cu numărul C(2011) 4888]

(Numai textul în limba portugheză este autentic)

(2011/677/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

întrucât:

I.   PROCEDURĂ

| (1) | Ca urmare a unei plângeri, la 15 noiembrie 2002 Comisia a adresat autorităților portugheze o cerere de informații privind introducerea unei taxe parafiscale vizând finanțarea colectării, transportului, prelucrării și eliminării subproduselor obținute în urma sacrificării rumegătoarelor și păsărilor, în conformitate cu Decretul-lege nr. 197/2002 din 25 septembrie 2002 (1) (denumit în continuare „Decretul-lege nr. 197/2002”). Autoritățile portugheze au răspuns prin scrisoarea din 20 ianuarie 2003. |
| --- | --- |

(1)

Ca urmare a unei plângeri, la 15 noiembrie 2002 Comisia a adresat autorităților portugheze o cerere de informații privind introducerea unei taxe parafiscale vizând finanțarea colectării, transportului, prelucrării și eliminării subproduselor obținute în urma sacrificării rumegătoarelor și păsărilor, în conformitate cu Decretul-lege nr. 197/2002 din 25 septembrie 2002 (1) (denumit în continuare „Decretul-lege nr. 197/2002”). Autoritățile portugheze au răspuns prin scrisoarea din 20 ianuarie 2003.

| (2) | Întrucât din informațiile furnizate rezultă că măsura în cauză a fost pusă în aplicare fără aprobarea prealabilă a Comisiei, aceasta a fost înscrisă în registrul ajutoarelor nenotificate, cu numărul NN 41 A-B/03. |
| --- | --- |

(2)

Întrucât din informațiile furnizate rezultă că măsura în cauză a fost pusă în aplicare fără aprobarea prealabilă a Comisiei, aceasta a fost înscrisă în registrul ajutoarelor nenotificate, cu numărul NN 41 A-B/03.

| (3) | Prin scrisorile din 16 și 30 aprilie 2003, serviciile Comisiei au solicitat autorităților portugheze informații suplimentare cu privire la sistemul în cauză. Acestea aveau la dispoziție patru săptămâni pentru a-și comunica răspunsul. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisorile din 16 și 30 aprilie 2003, serviciile Comisiei au solicitat autorităților portugheze informații suplimentare cu privire la sistemul în cauză. Acestea aveau la dispoziție patru săptămâni pentru a-și comunica răspunsul.

| (4) | Prin scrisorile din 5 mai și din 6 iunie 2003, înregistrate la 5 mai și, respectiv, 10 iunie 2003, Reprezentanța Permanentă a Portugaliei pe lângă Uniunea Europeană a solicitat, în numele autorităților portugheze, prelungirea termenului acordat pentru a comunica toate informațiile solicitate, ținând cont de timpul necesar colectării acestora. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisorile din 5 mai și din 6 iunie 2003, înregistrate la 5 mai și, respectiv, 10 iunie 2003, Reprezentanța Permanentă a Portugaliei pe lângă Uniunea Europeană a solicitat, în numele autorităților portugheze, prelungirea termenului acordat pentru a comunica toate informațiile solicitate, ținând cont de timpul necesar colectării acestora.

| (5) | Prin scrisoarea din 25 iulie 2003, serviciile Comisiei au acordat o prelungire de patru săptămâni. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 25 iulie 2003, serviciile Comisiei au acordat o prelungire de patru săptămâni.

| (6) | Neprimind răspuns în termenul de patru săptămâni stabilit în ultima scrisoare menționată, serviciile Comisiei au trimis autorităților portugheze o atenționare, prin scrisoarea din 19 decembrie 2003, precizând că, în absența unei reacții din partea acestora, își rezervau dreptul de a propune Comisiei trimiterea unui ordin de furnizare a informațiilor în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 (devenit articolul 108 TFUE) din Tratatul CE (2). |
| --- | --- |

(6)

Neprimind răspuns în termenul de patru săptămâni stabilit în ultima scrisoare menționată, serviciile Comisiei au trimis autorităților portugheze o atenționare, prin scrisoarea din 19 decembrie 2003, precizând că, în absența unei reacții din partea acestora, își rezervau dreptul de a propune Comisiei trimiterea unui ordin de furnizare a informațiilor în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 (devenit articolul 108 TFUE) din Tratatul CE (2).

| (7) | Prin scrisoarea din 5 februarie 2004, înregistrată în aceeași zi, Reprezentanța Permanentă a Portugaliei pe lângă Uniunea Europeană a comunicat Comisiei răspunsul autorităților portugheze la scrisorile serviciilor Comisiei din 16 și 30 aprilie 2003. |
| --- | --- |

(7)

Prin scrisoarea din 5 februarie 2004, înregistrată în aceeași zi, Reprezentanța Permanentă a Portugaliei pe lângă Uniunea Europeană a comunicat Comisiei răspunsul autorităților portugheze la scrisorile serviciilor Comisiei din 16 și 30 aprilie 2003.

| (8) | Prin scrisoarea din 11 noiembrie 2004, serviciile Comisiei au solicitat autorităților portugheze informații suplimentare cu privire la sistemul în cauză. Acestea aveau la dispoziție patru săptămâni pentru a-și comunica răspunsul. |
| --- | --- |

(8)

Prin scrisoarea din 11 noiembrie 2004, serviciile Comisiei au solicitat autorităților portugheze informații suplimentare cu privire la sistemul în cauză. Acestea aveau la dispoziție patru săptămâni pentru a-și comunica răspunsul.

| (9) | Prin scrisoarea din 30 decembrie 2004, înregistrată la 5 ianuarie 2005, Reprezentanța Permanentă a Portugaliei pe lângă Uniunea Europeană a solicitat, în numele autorităților portugheze, prelungirea cu o lună a termenului acordat pentru a comunica toate informațiile solicitate, ținând cont de timpul necesar colectării acestora. |
| --- | --- |

(9)

Prin scrisoarea din 30 decembrie 2004, înregistrată la 5 ianuarie 2005, Reprezentanța Permanentă a Portugaliei pe lângă Uniunea Europeană a solicitat, în numele autorităților portugheze, prelungirea cu o lună a termenului acordat pentru a comunica toate informațiile solicitate, ținând cont de timpul necesar colectării acestora.

| (10) | Prin scrisoarea din 17 ianuarie 2005, serviciile Comisiei au acordat, a doua oară, prelungirea solicitată a termenului. |
| --- | --- |

(10)

Prin scrisoarea din 17 ianuarie 2005, serviciile Comisiei au acordat, a doua oară, prelungirea solicitată a termenului.

| (11) | Neprimind răspuns la întrebările lor în noul termen stabilit, serviciile Comisiei au trimis autorităților portugheze, prin scrisoarea din 12 aprilie 2005, o nouă atenționare, atrăgându-le încă o dată atenția asupra faptului că, în cazul nerespectării termenului de patru săptămâni stabilit pentru trimiterea unui răspuns, își rezervau dreptul de a propune Comisiei trimiterea unui ordin de furnizare a informațiilor în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. |
| --- | --- |

(11)

Neprimind răspuns la întrebările lor în noul termen stabilit, serviciile Comisiei au trimis autorităților portugheze, prin scrisoarea din 12 aprilie 2005, o nouă atenționare, atrăgându-le încă o dată atenția asupra faptului că, în cazul nerespectării termenului de patru săptămâni stabilit pentru trimiterea unui răspuns, își rezervau dreptul de a propune Comisiei trimiterea unui ordin de furnizare a informațiilor în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.

| (12) | Termenul stabilit pentru răspuns a expirat în mai 2005. Neprimind răspuns până la expirarea termenului menționat, Comisia, prin decizia din 21 februarie 2006 (3), a dispus ca Portugalia să îi comunice toate informațiile care îi fuseseră solicitate, precizând că, în absența unui răspuns din partea autorităților portugheze, își rezerva dreptul de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE (a se vedea punctul 80 din ordinul de furnizare a informațiilor). |
| --- | --- |

(12)

Termenul stabilit pentru răspuns a expirat în mai 2005. Neprimind răspuns până la expirarea termenului menționat, Comisia, prin decizia din 21 februarie 2006 (3), a dispus ca Portugalia să îi comunice toate informațiile care îi fuseseră solicitate, precizând că, în absența unui răspuns din partea autorităților portugheze, își rezerva dreptul de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE (a se vedea punctul 80 din ordinul de furnizare a informațiilor).

| (13) | Nefiindu-i comunicate niciuna dintre informațiile solicitate, la 28 ianuarie 2009 Comisia a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE. Decizia a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4). Comisia a invitat celelalte state membre și părțile terțe interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutoarele în cauză. |
| --- | --- |

(13)

Nefiindu-i comunicate niciuna dintre informațiile solicitate, la 28 ianuarie 2009 Comisia a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE. Decizia a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4). Comisia a invitat celelalte state membre și părțile terțe interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutoarele în cauză.

| (14) | Neprimind observații din partea Portugaliei în intervalul stabilit, Comisia a adresat o atenționare Portugaliei prin scrisoarea din 18 martie 2009. La 14 aprilie 2009, Portugalia a trimis Comisiei observațiile sale, furnizând, de asemenea, o copie a Decretelor-lege nr. 393-B/98 și nr. 244/2003. Alte observații au fost primite la 15 iunie 2009 de la ETSA – Empresa de Transformaçăo de Subprodutos Animais, SA. |
| --- | --- |

(14)

Neprimind observații din partea Portugaliei în intervalul stabilit, Comisia a adresat o atenționare Portugaliei prin scrisoarea din 18 martie 2009. La 14 aprilie 2009, Portugalia a trimis Comisiei observațiile sale, furnizând, de asemenea, o copie a Decretelor-lege nr. 393-B/98 și nr. 244/2003. Alte observații au fost primite la 15 iunie 2009 de la ETSA – Empresa de Transformaçăo de Subprodutos Animais, SA.

| (15) | La 1 iulie 2009 Comisia a transmis observațiile ETSA Portugaliei. Portugalia nu a trimis Comisiei observații cu privire la acest subiect. |
| --- | --- |

(15)

La 1 iulie 2009 Comisia a transmis observațiile ETSA Portugaliei. Portugalia nu a trimis Comisiei observații cu privire la acest subiect.

| (16) | Ca urmare a observațiilor primite de la ETSA, serviciile Comisiei au solicitat autorităților portugheze, prin scrisoarea din 19 februarie 2010, să aducă clarificări suplimentare. Autoritățile portugheze au răspuns prin scrisoarea din 27 aprilie 2010. |
| --- | --- |

(16)

Ca urmare a observațiilor primite de la ETSA, serviciile Comisiei au solicitat autorităților portugheze, prin scrisoarea din 19 februarie 2010, să aducă clarificări suplimentare. Autoritățile portugheze au răspuns prin scrisoarea din 27 aprilie 2010.

| (17) | Prin scrisoarea din 1 februarie 2011, serviciile Comisiei au solicitat autorităților portugheze să prezinte clarificări și să răspundă întrebărilor anterioare ale serviciilor Comisiei la care autoritățile portugheze nu dăduseră răspunsuri complete. |
| --- | --- |

(17)

Prin scrisoarea din 1 februarie 2011, serviciile Comisiei au solicitat autorităților portugheze să prezinte clarificări și să răspundă întrebărilor anterioare ale serviciilor Comisiei la care autoritățile portugheze nu dăduseră răspunsuri complete.

| (18) | Prin scrisoarea din 24 februarie 2011, autoritățile portugheze au cerut prelungirea cu 30 de zile a termenului de răspuns solicitat. |
| --- | --- |

(18)

Prin scrisoarea din 24 februarie 2011, autoritățile portugheze au cerut prelungirea cu 30 de zile a termenului de răspuns solicitat.

| (19) | Prin scrisoarea din 28 februarie 2011, serviciile Comisiei au acordat prelungirea cu 30 de zile a termenului de răspuns. Autoritățile portugheze au răspuns prin scrisoarea din 1 aprilie 2011 la întrebările adresate de serviciile Comisiei. |
| --- | --- |

(19)

Prin scrisoarea din 28 februarie 2011, serviciile Comisiei au acordat prelungirea cu 30 de zile a termenului de răspuns. Autoritățile portugheze au răspuns prin scrisoarea din 1 aprilie 2011 la întrebările adresate de serviciile Comisiei.

| (20) | Prin scrisoarea din 20 iunie 2011, serviciile Comisiei au informat autoritățile portugheze că vor propune Comisiei să ia o decizie pozitivă condițională, expunând condițiile aplicate. |
| --- | --- |

(20)

Prin scrisoarea din 20 iunie 2011, serviciile Comisiei au informat autoritățile portugheze că vor propune Comisiei să ia o decizie pozitivă condițională, expunând condițiile aplicate.

II.   DESCRIERE

| (21) | Conform informațiilor primite de la autoritățile portugheze, între 1 ianuarie și 14 octombrie 1998, în Portugalia au fost detectate 66 de cazuri de encefalopatie spongiformă bovină (denumită în continuare „ESB”). Ca urmare a acestei situații de risc pentru sănătatea publică și a animalelor, Comisia a adoptat Decizia nr. 98/653/CE din 18 noiembrie 1998 privind anumite măsuri de urgență devenite necesare în urma apariției cazurilor de encefalopatie spongiformă bovină în Portugalia (5) și a impus măsuri de urgență impuse de cazurile de ESB apărute în Portugalia, interzicând în special expedierea anumitor animale și subproduse animale de pe teritoriul portughez către alte state membre. |
| --- | --- |

(21)

Conform informațiilor primite de la autoritățile portugheze, între 1 ianuarie și 14 octombrie 1998, în Portugalia au fost detectate 66 de cazuri de encefalopatie spongiformă bovină (denumită în continuare „ESB”). Ca urmare a acestei situații de risc pentru sănătatea publică și a animalelor, Comisia a adoptat Decizia nr. 98/653/CE din 18 noiembrie 1998 privind anumite măsuri de urgență devenite necesare în urma apariției cazurilor de encefalopatie spongiformă bovină în Portugalia (5) și a impus măsuri de urgență impuse de cazurile de ESB apărute în Portugalia, interzicând în special expedierea anumitor animale și subproduse animale de pe teritoriul portughez către alte state membre.

| (22) | Pentru a atenua consecințele măsurilor adoptate în cadrul combaterii encefalopatiei spongiforme bovine (ESB), începând din 1999 statul portughez a suportat totalitatea costurilor legate de operațiunile de colectare, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre. Prin Decretul-lege nr. 393-B/98 din 4 decembrie 1998 (6) (denumit în continuare „Decretul-lege nr. 393-B/98”), statul portughez și-a asumat efectiv responsabilitatea și cheltuielile pentru operațiunile de colectare, prelucrare și eliminare a subproduselor. |
| --- | --- |

(22)

Pentru a atenua consecințele măsurilor adoptate în cadrul combaterii encefalopatiei spongiforme bovine (ESB), începând din 1999 statul portughez a suportat totalitatea costurilor legate de operațiunile de colectare, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre. Prin Decretul-lege nr. 393-B/98 din 4 decembrie 1998 (6) (denumit în continuare „Decretul-lege nr. 393-B/98”), statul portughez și-a asumat efectiv responsabilitatea și cheltuielile pentru operațiunile de colectare, prelucrare și eliminare a subproduselor.

| (23) | Articolul 4 alineatul (3) din Decretul-lege nr. 393-B/98 prevedea posibilitatea de a impune abatoarelor o taxă pentru a finanța eliminarea anumitor materii prime. Conform informațiilor primite din partea autorităților portugheze, nu a fost impusă abatoarelor nicio astfel de taxă. |
| --- | --- |

(23)

Articolul 4 alineatul (3) din Decretul-lege nr. 393-B/98 prevedea posibilitatea de a impune abatoarelor o taxă pentru a finanța eliminarea anumitor materii prime. Conform informațiilor primite din partea autorităților portugheze, nu a fost impusă abatoarelor nicio astfel de taxă.

| (24) | Autoritățile portugheze au explicat că nu au avut la dispoziție suficiente dispozitive specifice pentru a putea asigura tratarea adecvată a reziduurilor și că, din acest motiv, au fost forțate să apeleze la furnizori de servicii privați pentru a asigura aceste servicii care, prin natura lor, țin de responsabilitatea statului. |
| --- | --- |

(24)

Autoritățile portugheze au explicat că nu au avut la dispoziție suficiente dispozitive specifice pentru a putea asigura tratarea adecvată a reziduurilor și că, din acest motiv, au fost forțate să apeleze la furnizori de servicii privați pentru a asigura aceste servicii care, prin natura lor, țin de responsabilitatea statului.

| (25) | Autoritățile portugheze au precizat că această misiune de interes public a fost atribuită sectorului privat, cu respectarea cerințelor stabilite prin Decretul-lege nr. 197/99 din 8 iunie 1999 (7), care este instrumentul național de transpunere a Directivei 97/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1997 de modificare a Directivelor 92/50/CEE, 93/36/CEE și 93/37/CEE privind coordonarea procedurilor pentru atribuirea contractelor de achiziții publice de servicii, produse și, respectiv, lucrări (8). Întreprinderile private însărcinate să efectueze prestațiile în cauză au fost selectate ținând cont de aptitudinea și capacitatea lor tehnică de a asigura buna executare a sarcinii de interes general care le-a fost atribuită și de urgența cu care a fost necesar să reacționeze pentru tratarea acestor produse într-un mod sigur, rapid și eficace. Autoritățile portugheze au furnizat un exemplu de contract de servicii în vigoare între 1 septembrie 2004 și 31 decembrie 2004. |
| --- | --- |

(25)

Autoritățile portugheze au precizat că această misiune de interes public a fost atribuită sectorului privat, cu respectarea cerințelor stabilite prin Decretul-lege nr. 197/99 din 8 iunie 1999 (7), care este instrumentul național de transpunere a Directivei 97/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1997 de modificare a Directivelor 92/50/CEE, 93/36/CEE și 93/37/CEE privind coordonarea procedurilor pentru atribuirea contractelor de achiziții publice de servicii, produse și, respectiv, lucrări (8). Întreprinderile private însărcinate să efectueze prestațiile în cauză au fost selectate ținând cont de aptitudinea și capacitatea lor tehnică de a asigura buna executare a sarcinii de interes general care le-a fost atribuită și de urgența cu care a fost necesar să reacționeze pentru tratarea acestor produse într-un mod sigur, rapid și eficace. Autoritățile portugheze au furnizat un exemplu de contract de servicii în vigoare între 1 septembrie 2004 și 31 decembrie 2004.

| (26) | Conform informațiilor din partea autorităților portugheze, parametrii care au servit drept bază pentru calculul compensației pentru servicii au fost stabiliți în prealabil prin Ordinul comun nr. 96/99 din 25 ianuarie 1999 (9). Ordinul a fost verificat periodic și a fost modificat prin Ordinul comun nr. 324/2001 din 6 aprilie 2001 (10) și Ordinul comun nr. 124/2002 din 19 februarie 2002 (11). |
| --- | --- |

(26)

Conform informațiilor din partea autorităților portugheze, parametrii care au servit drept bază pentru calculul compensației pentru servicii au fost stabiliți în prealabil prin Ordinul comun nr. 96/99 din 25 ianuarie 1999 (9). Ordinul a fost verificat periodic și a fost modificat prin Ordinul comun nr. 324/2001 din 6 aprilie 2001 (10) și Ordinul comun nr. 124/2002 din 19 februarie 2002 (11).

| (27) | Prin Decizia 2000/766/CE (12), Consiliul a interzis utilizarea în alimentația animalelor a subproduselor de origine animală de la aproape toate speciile și a impus eliminarea acestora în toate statele membre, inclusiv în Portugalia. |
| --- | --- |

(27)

Prin Decizia 2000/766/CE (12), Consiliul a interzis utilizarea în alimentația animalelor a subproduselor de origine animală de la aproape toate speciile și a impus eliminarea acestora în toate statele membre, inclusiv în Portugalia.

| (28) | Autoritățile portugheze au explicat că, în urma deciziei respective, cantitatea de reziduuri care fac obiectul procesului de eliminare a crescut și, în consecință, au crescut de asemenea costurile legate de operațiunile în cauză. |
| --- | --- |

(28)

Autoritățile portugheze au explicat că, în urma deciziei respective, cantitatea de reziduuri care fac obiectul procesului de eliminare a crescut și, în consecință, au crescut de asemenea costurile legate de operațiunile în cauză.

| (29) | Prin Decizia 2001/376/CE (13), Comisia a hotărât să mențină Decizia 98/653/CE adoptată pentru Portugalia. |
| --- | --- |

(29)

Prin Decizia 2001/376/CE (13), Comisia a hotărât să mențină Decizia 98/653/CE adoptată pentru Portugalia.

| (30) | Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 octombrie 2002 de stabilire a normelor sanitare privind subprodusele de origine animală care nu sunt destinate consumului uman (14) prevede norme specifice în ceea ce privește colectarea, prelucrarea și eliminarea subproduselor de origine animală, care se aplică diferitelor categorii de subproduse. |
| --- | --- |

(30)

Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 octombrie 2002 de stabilire a normelor sanitare privind subprodusele de origine animală care nu sunt destinate consumului uman (14) prevede norme specifice în ceea ce privește colectarea, prelucrarea și eliminarea subproduselor de origine animală, care se aplică diferitelor categorii de subproduse.

| (31) | Autoritățile portugheze au precizat că, pentru a-și respecta angajamentele în acest context, au hotărât să transfere costurile operațiunilor în cauză agenților economici din sector, respectând cu strictețe principiul „poluatorul plătește” și acordând atenția cuvenită protecției sănătății publice, a cărei garantare rămâne fundamentală și ține de responsabilitatea lor. Prin urmare, autoritățile portugheze au adoptat sistemul prevăzut de Decretul-lege nr. 197/2002 din 25 septembrie 2002. |
| --- | --- |

(31)

Autoritățile portugheze au precizat că, pentru a-și respecta angajamentele în acest context, au hotărât să transfere costurile operațiunilor în cauză agenților economici din sector, respectând cu strictețe principiul „poluatorul plătește” și acordând atenția cuvenită protecției sănătății publice, a cărei garantare rămâne fundamentală și ține de responsabilitatea lor. Prin urmare, autoritățile portugheze au adoptat sistemul prevăzut de Decretul-lege nr. 197/2002 din 25 septembrie 2002.

| (32) | Începând din octombrie 2002, data intrării în vigoare a Decretului-lege nr. 197/2002, finanțarea costurilor legate de operațiunile de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre se asigură din încasarea unei taxe parafiscale aplicate asupra abatoarelor, asupra importatorilor de carne nedezosată de vită, mânzat și porc și asupra operatorilor intracomunitari, și anume operatorii/recepționerii de carne nedezosată de vită, mânzat și porc. |
| --- | --- |

(32)

Începând din octombrie 2002, data intrării în vigoare a Decretului-lege nr. 197/2002, finanțarea costurilor legate de operațiunile de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre se asigură din încasarea unei taxe parafiscale aplicate asupra abatoarelor, asupra importatorilor de carne nedezosată de vită, mânzat și porc și asupra operatorilor intracomunitari, și anume operatorii/recepționerii de carne nedezosată de vită, mânzat și porc.

| (33) | Prin scrisoarea din 20 ianuarie 2003, autoritățile portugheze au menționat că următorii operatori sunt scutiți de plata taxei:






  — | abatoarele care asigură colectarea, prelucrarea și eliminarea tuturor subproduselor în cauză, cu excepția materialelor cu risc specific (denumite în continuare „MRS”), fie în unitățile proprii, fie în centrele de tranșare, deoarece aceste unități au creat condiții de autonomie în ceea ce privește tratarea subproduselor proprii (a se vedea punctul 2 din anexa 2 la Decretul-lege nr. 197/2002); |
| --- | --- | --- |

(33)

Prin scrisoarea din 20 ianuarie 2003, autoritățile portugheze au menționat că următorii operatori sunt scutiți de plata taxei:

—

abatoarele care asigură colectarea, prelucrarea și eliminarea tuturor subproduselor în cauză, cu excepția materialelor cu risc specific (denumite în continuare „MRS”), fie în unitățile proprii, fie în centrele de tranșare, deoarece aceste unități au creat condiții de autonomie în ceea ce privește tratarea subproduselor proprii (a se vedea punctul 2 din anexa 2 la Decretul-lege nr. 197/2002);

| — | importatorii și operatorii intracomunitari de carne dezosată, deoarece aceasta nu generează subproduse supuse tratării obligatorii în temeiul legislației comunitare și naționale. |
| --- | --- |

—

importatorii și operatorii intracomunitari de carne dezosată, deoarece aceasta nu generează subproduse supuse tratării obligatorii în temeiul legislației comunitare și naționale.

| (34) | În ceea ce privește destinația precisă a veniturilor provenite din colectarea taxelor, autoritățile portugheze au declarat că acestea au fost destinate exclusiv finanțării operațiunilor legate de serviciile de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre, inclusiv MRS. |
| --- | --- |

(34)

În ceea ce privește destinația precisă a veniturilor provenite din colectarea taxelor, autoritățile portugheze au declarat că acestea au fost destinate exclusiv finanțării operațiunilor legate de serviciile de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre, inclusiv MRS.

| (35) | În anexa 1 la Decretul-lege nr. 197/2002, valoarea taxei, prezentată mai jos, este stabilită proporțional cu greutatea și în funcție de specia în cauză:










  (în EUR) |
| --- | --- |
| Specie/Tip | Bovine | Porcine | Ovine/caprine | Păsări | Altele |
| Taxă/Kg de carcasă | 0,05 | 0,04 | 0,03 | 0,06 | 0,06 |

(35)

În anexa 1 la Decretul-lege nr. 197/2002, valoarea taxei, prezentată mai jos, este stabilită proporțional cu greutatea și în funcție de specia în cauză:

(în EUR)

Specie/Tip

Bovine

Porcine

Ovine/caprine

Păsări

Altele

Taxă/Kg de carcasă

0,05

0,04

0,03

0,06

0,06

| (36) | În ceea ce privește finanțarea serviciilor de colectare, transport, prelucrare și eliminare a MRS, articolul 2 alineatul (2) din Decretul-lege nr. 197/2002 prevede aplicarea în mod specific și numai abatoarelor a unei taxe cu valoare fixă de 0,30 EUR/kg de MRS. |
| --- | --- |

(36)

În ceea ce privește finanțarea serviciilor de colectare, transport, prelucrare și eliminare a MRS, articolul 2 alineatul (2) din Decretul-lege nr. 197/2002 prevede aplicarea în mod specific și numai abatoarelor a unei taxe cu valoare fixă de 0,30 EUR/kg de MRS.

| (37) | Toate taxele se plătesc, prin procedura de taxare inversă, unui organism public: Institutul Național de Intervenție și Garanție Agricolă (Instituto Nacional de Intervençăo e Garantia Agrícola – INGA). Taxele percepute de la operatori constituiau veniturile INGA și erau plătite direct acestuia. |
| --- | --- |

(37)

Toate taxele se plătesc, prin procedura de taxare inversă, unui organism public: Institutul Național de Intervenție și Garanție Agricolă (Instituto Nacional de Intervençăo e Garantia Agrícola – INGA). Taxele percepute de la operatori constituiau veniturile INGA și erau plătite direct acestuia.

| (38) | Astfel cum s-a arătat la considerentele 32 și 33 din prezenta decizie, articolul 4 din Decretul-lege nr. 197/2002 precizează că abatoarele au, de asemenea, posibilitatea de a se organiza fie contractând direct serviciile unor terți pentru a efectua operațiunile de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor, fie realizându-le ele însele, respectând dispozițiile legale în vigoare și exceptând MRS. În cazul în care abatoarele efectuează colectarea, prelucrarea și eliminarea subproduselor generate în unitatea proprie – cu excepția MRS –, taxa care trebuie plătită este stabilită în anexa 2 la Decretul-lege nr. 197/2002, după cum urmează:










  (în EUR) |
| --- | --- |
| Specie/Tip | Bovine | Porcine | Ovine/caprine | Păsări | Altele |
| Taxă/Kg de carcasă | 0,03 | 0,02 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |

(38)

Astfel cum s-a arătat la considerentele 32 și 33 din prezenta decizie, articolul 4 din Decretul-lege nr. 197/2002 precizează că abatoarele au, de asemenea, posibilitatea de a se organiza fie contractând direct serviciile unor terți pentru a efectua operațiunile de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor, fie realizându-le ele însele, respectând dispozițiile legale în vigoare și exceptând MRS. În cazul în care abatoarele efectuează colectarea, prelucrarea și eliminarea subproduselor generate în unitatea proprie – cu excepția MRS –, taxa care trebuie plătită este stabilită în anexa 2 la Decretul-lege nr. 197/2002, după cum urmează:

(în EUR)

Specie/Tip

Bovine

Porcine

Ovine/caprine

Păsări

Altele

Taxă/Kg de carcasă

0,03

0,02

0,00

0,00

0,00

| (39) | În cazul în care abatoarele efectuează colectarea, prelucrarea și eliminarea tuturor subproduselor generate atât în unitatea proprie, cât și în centrele de tranșare, cu excepția MRS, acestea sunt scutite în totalitate de plata taxei în cauză. |
| --- | --- |

(39)

În cazul în care abatoarele efectuează colectarea, prelucrarea și eliminarea tuturor subproduselor generate atât în unitatea proprie, cât și în centrele de tranșare, cu excepția MRS, acestea sunt scutite în totalitate de plata taxei în cauză.

| (40) | În conformitate cu articolul 5 din Decretul-lege nr. 197/2002, INGA este organismul care răspunde de controlul plății taxelor de către abatoare, acestea din urmă ținând, în acest scop, o evidență la zi a cantităților de carcase și a greutății acestora. INGA are de asemenea sarcina de a controla plata taxelor datorate pentru importul și recepționarea produselor provenind din Uniunea Europeană, în timp ce operatorilor și recepționerilor le revine sarcina de a ține evidențe la zi ale operațiunilor efectuate. |
| --- | --- |

(40)

În conformitate cu articolul 5 din Decretul-lege nr. 197/2002, INGA este organismul care răspunde de controlul plății taxelor de către abatoare, acestea din urmă ținând, în acest scop, o evidență la zi a cantităților de carcase și a greutății acestora. INGA are de asemenea sarcina de a controla plata taxelor datorate pentru importul și recepționarea produselor provenind din Uniunea Europeană, în timp ce operatorilor și recepționerilor le revine sarcina de a ține evidențe la zi ale operațiunilor efectuate.

| (41) | În cazul în care abatoarele optează pentru ultima alternativă, acestea trebuie, în prealabil, să supună evaluării INGA proiectele respective și să se supună oricărui eventual control pe care îl va hotărî autoritatea competentă. |
| --- | --- |

(41)

În cazul în care abatoarele optează pentru ultima alternativă, acestea trebuie, în prealabil, să supună evaluării INGA proiectele respective și să se supună oricărui eventual control pe care îl va hotărî autoritatea competentă.

| (42) | Autoritățile portugheze au dat asigurări că valoarea taxei se limitează la imputarea costurilor acestor operațiuni unităților menționate și că serviciul va fi furnizat numai unităților care produc subprodusele a căror eliminare este obligatorie. |
| --- | --- |

(42)

Autoritățile portugheze au dat asigurări că valoarea taxei se limitează la imputarea costurilor acestor operațiuni unităților menționate și că serviciul va fi furnizat numai unităților care produc subprodusele a căror eliminare este obligatorie.

| (43) | În ceea ce privește corespondența dintre veniturile din taxă și costurile serviciilor pe care le finanțează acestea, autoritățile portugheze au declarat că taxele prevăzute în anexele I și II la Decretul-lege nr. 197/2002, precum și taxa prevăzută în articolul 2 alineatul (2) pentru MRS, au fost calculate pe baza costurilor reale ale serviciilor care trebuie furnizate, ținând cont de natura subproduselor generate de fiecare specie animală și de faptul că acestea sunt sau nu afectate. |
| --- | --- |

(43)

În ceea ce privește corespondența dintre veniturile din taxă și costurile serviciilor pe care le finanțează acestea, autoritățile portugheze au declarat că taxele prevăzute în anexele I și II la Decretul-lege nr. 197/2002, precum și taxa prevăzută în articolul 2 alineatul (2) pentru MRS, au fost calculate pe baza costurilor reale ale serviciilor care trebuie furnizate, ținând cont de natura subproduselor generate de fiecare specie animală și de faptul că acestea sunt sau nu afectate.

| (44) | Pentru autoritățile portugheze, această finanțare se aseamănă, sub toate aspectele, cu o compensare de către utilizatori a unui serviciu public de interes general. Sumele plătite de către operatorii impozabili sunt direct proporționale cu cantitățile de deșeuri transferate efectiv serviciului public și cu costul real al eliminării deșeurilor respective. În sprijinul acestor afirmații, autoritățile portugheze au prezentat documente conținând cifre concrete pentru perioada 1999-2005, demonstrând costurile prestațiilor, iar pentru anul 2003, un document privind veniturile obținute din taxa pe diferitele tipuri de subproduse, atât pentru produsele importate, cât și pentru produsele naționale. |
| --- | --- |

(44)

Pentru autoritățile portugheze, această finanțare se aseamănă, sub toate aspectele, cu o compensare de către utilizatori a unui serviciu public de interes general. Sumele plătite de către operatorii impozabili sunt direct proporționale cu cantitățile de deșeuri transferate efectiv serviciului public și cu costul real al eliminării deșeurilor respective. În sprijinul acestor afirmații, autoritățile portugheze au prezentat documente conținând cifre concrete pentru perioada 1999-2005, demonstrând costurile prestațiilor, iar pentru anul 2003, un document privind veniturile obținute din taxa pe diferitele tipuri de subproduse, atât pentru produsele importate, cât și pentru produsele naționale.

| (45) | În ceea ce privește posibilitatea ca produsele importate să beneficieze, efectiv, de acest sistem în același fel ca și produsele naționale, autoritățile portugheze dau asigurări că, în spiritul principiului „poluatorul plătește”, taxele care se aplică abatoarelor, importului și schimburilor intracomunitare de carne nedezosată reflectă costurile legate de tratarea tuturor subproduselor generate în circuit până la consumatorul final. |
| --- | --- |

(45)

În ceea ce privește posibilitatea ca produsele importate să beneficieze, efectiv, de acest sistem în același fel ca și produsele naționale, autoritățile portugheze dau asigurări că, în spiritul principiului „poluatorul plătește”, taxele care se aplică abatoarelor, importului și schimburilor intracomunitare de carne nedezosată reflectă costurile legate de tratarea tuturor subproduselor generate în circuit până la consumatorul final.

| (46) | Pentru autoritățile portugheze, importul de carne nedezosată implică existența unor subproduse și, în consecință, beneficiază de serviciul de colectare, transport, prelucrare și eliminare, ceea ce justifică aplicarea taxelor respective. |
| --- | --- |

(46)

Pentru autoritățile portugheze, importul de carne nedezosată implică existența unor subproduse și, în consecință, beneficiază de serviciul de colectare, transport, prelucrare și eliminare, ceea ce justifică aplicarea taxelor respective.

| (47) | Autoritățile portugheze consideră că acțiunile finanțate sunt de interes public deoarece, după criza ESB, s-a ajuns la concluzia că eliminarea materialului confiscat din motive sanitare de la abatoare se încadrează în sfera misiunii de serviciu public a statului, dată fiind importanța acestei activități pentru protecția sănătății umane și animale și pentru protecția mediului. |
| --- | --- |

(47)

Autoritățile portugheze consideră că acțiunile finanțate sunt de interes public deoarece, după criza ESB, s-a ajuns la concluzia că eliminarea materialului confiscat din motive sanitare de la abatoare se încadrează în sfera misiunii de serviciu public a statului, dată fiind importanța acestei activități pentru protecția sănătății umane și animale și pentru protecția mediului.

| (48) | Sistemul stabilit prin Decretul-lege nr. 197/2002 a fost abrogat prin Decretul-lege nr. 244/2003 din 7 octombrie 2003 (15) (denumit în continuare „Decretul-lege nr. 244/2003”), intrat în vigoare la 22 octombrie 2003. Acesta stabilește un regim general și un regim tranzitoriu pentru subprodusele de origine animală improprii consumului uman. |
| --- | --- |

(48)

Sistemul stabilit prin Decretul-lege nr. 197/2002 a fost abrogat prin Decretul-lege nr. 244/2003 din 7 octombrie 2003 (15) (denumit în continuare „Decretul-lege nr. 244/2003”), intrat în vigoare la 22 octombrie 2003. Acesta stabilește un regim general și un regim tranzitoriu pentru subprodusele de origine animală improprii consumului uman.

| (49) | Regimul general prevede că abatoarele, centrele de tranșare, incubatoarele, industriile specializate pe produse din ouă trebuie, din proprie inițiativă sau contractând părți terțe, să promoveze colectarea, transportul, stocarea, manipularea, prelucrarea și eliminarea materialelor de categoriile 1, 2 și 3 produse în unitatea specifică, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European și al Consiliului, prin punerea în aplicare a unui plan supus aprobării prealabile a Direcției Generale Veterinare (DG V). |
| --- | --- |

(49)

Regimul general prevede că abatoarele, centrele de tranșare, incubatoarele, industriile specializate pe produse din ouă trebuie, din proprie inițiativă sau contractând părți terțe, să promoveze colectarea, transportul, stocarea, manipularea, prelucrarea și eliminarea materialelor de categoriile 1, 2 și 3 produse în unitatea specifică, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European și al Consiliului, prin punerea în aplicare a unui plan supus aprobării prealabile a Direcției Generale Veterinare (DG V).

| (50) | Abatoarele, centrele de tranșare, incubatoarele, industriile specializate pe produse din ouă trebuie să stabilească un plan de eliminare sau de utilizare a materialelor de categoria 3, care trebuie să fie aprobat de DG V în termen de 90 de zile de la data intrării în vigoare a Decretului-lege nr. 244/2003 sau de la începutul activității. În ceea ce privește categoria 3, până la aprobarea planurilor de către DG V, serviciile de colectare, transport, prelucrare, stocare temporară și eliminare a subproduselor sunt asigurate de INGA, în conformitate cu Decretul-lege nr. 197/2002. Înaintea aprobării planului pentru materialele de categoria 3, proprietarii de abatoare, de centre de tranșare, de incubatoare și de industrii specializate pe produse din ouă sunt obligați să plătească taxele stabilite în anexa 1 la Decretul-lege nr. 197/2002, cu excepția organismelor care beneficiază de regimul alternativ prevăzut de decret și care trebuie să plătească taxele prevăzute în anexa 2 la decretul-lege. |
| --- | --- |

(50)

Abatoarele, centrele de tranșare, incubatoarele, industriile specializate pe produse din ouă trebuie să stabilească un plan de eliminare sau de utilizare a materialelor de categoria 3, care trebuie să fie aprobat de DG V în termen de 90 de zile de la data intrării în vigoare a Decretului-lege nr. 244/2003 sau de la începutul activității. În ceea ce privește categoria 3, până la aprobarea planurilor de către DG V, serviciile de colectare, transport, prelucrare, stocare temporară și eliminare a subproduselor sunt asigurate de INGA, în conformitate cu Decretul-lege nr. 197/2002. Înaintea aprobării planului pentru materialele de categoria 3, proprietarii de abatoare, de centre de tranșare, de incubatoare și de industrii specializate pe produse din ouă sunt obligați să plătească taxele stabilite în anexa 1 la Decretul-lege nr. 197/2002, cu excepția organismelor care beneficiază de regimul alternativ prevăzut de decret și care trebuie să plătească taxele prevăzute în anexa 2 la decretul-lege.

| (51) | În temeiul regimului tranzitoriu, INGA continuă să asigure aceste servicii inclusiv pentru materialele de categoriile 1 și 2. |
| --- | --- |

(51)

În temeiul regimului tranzitoriu, INGA continuă să asigure aceste servicii inclusiv pentru materialele de categoriile 1 și 2.

| (52) | Pentru materialele de categoriile 1 și 2, abatoarele și centrele de tranșare trebuie să prezinte un plan de eliminare sau de utilizare în termen de 30 de zile după expirarea regimului tranzitoriu în noiembrie 2005. Înainte de aprobarea planului, acestea sunt obligate să plătească 0,35 EUR/kg de material de categoriile 1 sau 2. În schimb, persoanele impozabile sunt scutite de plata taxei din momentul în care planul de eliminare sau de utilizare este aprobat. |
| --- | --- |

(52)

Pentru materialele de categoriile 1 și 2, abatoarele și centrele de tranșare trebuie să prezinte un plan de eliminare sau de utilizare în termen de 30 de zile după expirarea regimului tranzitoriu în noiembrie 2005. Înainte de aprobarea planului, acestea sunt obligate să plătească 0,35 EUR/kg de material de categoriile 1 sau 2. În schimb, persoanele impozabile sunt scutite de plata taxei din momentul în care planul de eliminare sau de utilizare este aprobat.

| (53) | Atunci când abatoarele și centrele de tranșare prezintă un plan către DG V, menționând operațiunile necesare eliminării materialelor de categoriile 1 și 2, acestea își asumă responsabilitatea cheltuielilor inerente activităților respective și sunt supuse unor controale din partea autorității. În temeiul articolului 3 alineatul (4) din Decretul-lege nr. 244/2003, regimul ia sfârșit la doi ani după intrarea în vigoare a decretului-lege. |
| --- | --- |

(53)

Atunci când abatoarele și centrele de tranșare prezintă un plan către DG V, menționând operațiunile necesare eliminării materialelor de categoriile 1 și 2, acestea își asumă responsabilitatea cheltuielilor inerente activităților respective și sunt supuse unor controale din partea autorității. În temeiul articolului 3 alineatul (4) din Decretul-lege nr. 244/2003, regimul ia sfârșit la doi ani după intrarea în vigoare a decretului-lege.

| (54) | Regimul tranzitoriu din Decretul-lege nr. 244/2003 a expirat în noiembrie 2005. În scrisoarea din 1 aprilie 2011, autoritățile portugheze au declarat că, de la expirarea regimului tranzitoriu din Decretul-lege nr. 244/2003, costurile operațiunilor de eliminare a subproduselor de la abatoare și centre de tranșare sunt suportate de operatori prin valorificarea reziduurilor transformate în biocombustibili și prin exportul de făină animală. |
| --- | --- |

(54)

Regimul tranzitoriu din Decretul-lege nr. 244/2003 a expirat în noiembrie 2005. În scrisoarea din 1 aprilie 2011, autoritățile portugheze au declarat că, de la expirarea regimului tranzitoriu din Decretul-lege nr. 244/2003, costurile operațiunilor de eliminare a subproduselor de la abatoare și centre de tranșare sunt suportate de operatori prin valorificarea reziduurilor transformate în biocombustibili și prin exportul de făină animală.

| (55) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia își exprima următoarele rezerve cu privire la existența unui ajutor, și la eventuala compatibilitate a acestuia, în favoarea întreprinderilor furnizoare de servicii de colectare, transport, prelucrare și eliminare a materialelor în cauză, a abatoarelor și centrelor de tranșare, a importatorilor de carne nedezosată de vită, mânzat, porc și pasăre și a operatorilor intracomunitari, precum și a crescătorilor de animale. |
| --- | --- |

(55)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia își exprima următoarele rezerve cu privire la existența unui ajutor, și la eventuala compatibilitate a acestuia, în favoarea întreprinderilor furnizoare de servicii de colectare, transport, prelucrare și eliminare a materialelor în cauză, a abatoarelor și centrelor de tranșare, a importatorilor de carne nedezosată de vită, mânzat, porc și pasăre și a operatorilor intracomunitari, precum și a crescătorilor de animale.

| (56) | În special, Comisia relua întrebările adresate în primul ordin de furnizare a informațiilor. În ceea ce privește ajutorul în favoarea întreprinderilor furnizoare de servicii de colectare, transport, prelucrare și eliminare a materialului în cauză, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la natura de serviciu de interes general pe care autoritățile portugheze au dorit să o confere respectivelor activități, în special prin prisma hotărârii Altmark (16). În ceea ce privește ajutorul în favoarea abatoarelor și a centrelor de tranșare, a importatorilor de carne nedezosată de vită, mânzat, porc și pasăre și a operatorilor intracomunitari din sector, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la faptul că contribuția plătită de sector prin intermediul taxei corespunde costului economic real al prestațiilor furnizate de serviciul de colectare și solicita informații exprimate în cifre privind acest aspect. În sfârșit, în ceea ce privește ajutorul în favoarea crescătorilor de animale, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la avantajele pe care sistemul instituit le-ar putea aduce, dat fiind faptul că acestora nu li se aplica taxa respectivă. |
| --- | --- |

(56)

În special, Comisia relua întrebările adresate în primul ordin de furnizare a informațiilor. În ceea ce privește ajutorul în favoarea întreprinderilor furnizoare de servicii de colectare, transport, prelucrare și eliminare a materialului în cauză, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la natura de serviciu de interes general pe care autoritățile portugheze au dorit să o confere respectivelor activități, în special prin prisma hotărârii Altmark (16). În ceea ce privește ajutorul în favoarea abatoarelor și a centrelor de tranșare, a importatorilor de carne nedezosată de vită, mânzat, porc și pasăre și a operatorilor intracomunitari din sector, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la faptul că contribuția plătită de sector prin intermediul taxei corespunde costului economic real al prestațiilor furnizate de serviciul de colectare și solicita informații exprimate în cifre privind acest aspect. În sfârșit, în ceea ce privește ajutorul în favoarea crescătorilor de animale, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la avantajele pe care sistemul instituit le-ar putea aduce, dat fiind faptul că acestora nu li se aplica taxa respectivă.

| (57) | Ulterior, Comisia a efectuat o analiză preliminară a compatibilității măsurilor în cauză prin prisma orientărilor aplicabile din 1998 și, în stadiul deciziei de inițiere, a concluzionat că nu dispune de suficiente informații pentru a stabili compatibilitatea măsurilor respective. |
| --- | --- |

(57)

Ulterior, Comisia a efectuat o analiză preliminară a compatibilității măsurilor în cauză prin prisma orientărilor aplicabile din 1998 și, în stadiul deciziei de inițiere, a concluzionat că nu dispune de suficiente informații pentru a stabili compatibilitatea măsurilor respective.

III.   OBSERVAȚII PREZENTATE DE PORTUGALIA

| (58) | În observațiile sale, Portugalia a început prin a aminti specificitatea situației statului portughez în cursul anului 1998, din cauza ESB. Se menționează, în special, Decizia 98/653/CE de interzicere a expedierii de pe teritoriul portughez către alte state membre sau către state terțe a anumitor produse, printre care făina din carne și din oase, ca atare sau conținută în alte produse. În acest context, un plan de supraveghere, de control și de eradicare a ESB a fost instituit de Portugalia și aprobat de comitetul veterinar permanent al Comisiei. La 18 aprilie 2001, Comisia a hotărât să mențină embargoul impus Portugaliei. Acesta a fost ridicat abia în anul 2004, prin Regulamentul (CE) nr. 1993/2004 al Comisiei (17). |
| --- | --- |

(58)

În observațiile sale, Portugalia a început prin a aminti specificitatea situației statului portughez în cursul anului 1998, din cauza ESB. Se menționează, în special, Decizia 98/653/CE de interzicere a expedierii de pe teritoriul portughez către alte state membre sau către state terțe a anumitor produse, printre care făina din carne și din oase, ca atare sau conținută în alte produse. În acest context, un plan de supraveghere, de control și de eradicare a ESB a fost instituit de Portugalia și aprobat de comitetul veterinar permanent al Comisiei. La 18 aprilie 2001, Comisia a hotărât să mențină embargoul impus Portugaliei. Acesta a fost ridicat abia în anul 2004, prin Regulamentul (CE) nr. 1993/2004 al Comisiei (17).

| (59) | În consecință, Portugalia insistă asupra faptului că, între 1998 și 2004, toate măsurile au fost luate cu scopul de a face față unei situații de urgență care punea în pericol sănătatea publică. Prin urmare, administrația portugheză avea în vedere punerea în aplicare imediată a măsurilor, până în momentul în care operatorii urmau să se organizeze pentru a realiza ei înșiși aceste sarcini, rămânând sub controlul statului. Portugalia estimează că protecția sănătății publice este un bun public superior oricărui altuia, care justifică o derogare de la normele privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(59)

În consecință, Portugalia insistă asupra faptului că, între 1998 și 2004, toate măsurile au fost luate cu scopul de a face față unei situații de urgență care punea în pericol sănătatea publică. Prin urmare, administrația portugheză avea în vedere punerea în aplicare imediată a măsurilor, până în momentul în care operatorii urmau să se organizeze pentru a realiza ei înșiși aceste sarcini, rămânând sub controlul statului. Portugalia estimează că protecția sănătății publice este un bun public superior oricărui altuia, care justifică o derogare de la normele privind ajutoarele de stat.

| (60) | Potrivit Portugaliei, adoptarea Deciziei 98/653/CE și prorogările succesive ale acesteia au împiedicat ca măsurile adoptate de statul portughez pentru a rezolva criza ESB să producă denaturări ale pieței și să aducă astfel atingere schimburilor între statele membre. Portugalia arată că, deoarece exista un embargo asupra expedierii produselor menționate mai sus, nu se desfășurau schimburi comerciale, ceea ce implică faptul că nu putea fi vorba de denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(60)

Potrivit Portugaliei, adoptarea Deciziei 98/653/CE și prorogările succesive ale acesteia au împiedicat ca măsurile adoptate de statul portughez pentru a rezolva criza ESB să producă denaturări ale pieței și să aducă astfel atingere schimburilor între statele membre. Portugalia arată că, deoarece exista un embargo asupra expedierii produselor menționate mai sus, nu se desfășurau schimburi comerciale, ceea ce implică faptul că nu putea fi vorba de denaturarea concurenței.

| (61) | În primul rând, Portugalia subliniază că nu a fost acordat niciun ajutor în 1998 și dovedește acest invocând data intrării în vigoare a Decretului-lege nr. 393-B/98 din 4 decembrie 1998. De-abia în acel moment statul portughez și-a asumat, cu caracter excepțional și tranzitoriu, responsabilitatea operațiunilor de colectare, prelucrare și eliminare a subproduselor. |
| --- | --- |

(61)

În primul rând, Portugalia subliniază că nu a fost acordat niciun ajutor în 1998 și dovedește acest invocând data intrării în vigoare a Decretului-lege nr. 393-B/98 din 4 decembrie 1998. De-abia în acel moment statul portughez și-a asumat, cu caracter excepțional și tranzitoriu, responsabilitatea operațiunilor de colectare, prelucrare și eliminare a subproduselor.

| (62) | De la intrarea în vigoare a Decretului-lege nr. 393-B/98, statul portughez și-a asumat cheltuielile inerente operațiunilor de colectare, prelucrare și eliminare a subproduselor și a făcut acest lucru până la intrarea în vigoare a Decretului-lege nr. 197/2002. În acest sens, Portugalia arată că suportarea costurilor acestor măsuri de către statul portughez trebuie să fie considerată ca fiind pe termen scurt, deoarece regimul a fost modificat ulterior, iar taxa a fost introdusă ca modalitate de a transfera asupra sectorului finanțarea operațiunilor de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre, inclusiv a materialelor cu risc specific (MRS). |
| --- | --- |

(62)

De la intrarea în vigoare a Decretului-lege nr. 393-B/98, statul portughez și-a asumat cheltuielile inerente operațiunilor de colectare, prelucrare și eliminare a subproduselor și a făcut acest lucru până la intrarea în vigoare a Decretului-lege nr. 197/2002. În acest sens, Portugalia arată că suportarea costurilor acestor măsuri de către statul portughez trebuie să fie considerată ca fiind pe termen scurt, deoarece regimul a fost modificat ulterior, iar taxa a fost introdusă ca modalitate de a transfera asupra sectorului finanțarea operațiunilor de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre, inclusiv a materialelor cu risc specific (MRS).

| (63) | În ceea ce privește costul măsurilor menționate, Portugalia arată că parametrii care au servit drept bază pentru calculul compensației au fost stabiliți în prealabil prin decret, publicat în Jurnalul Oficial. Trei ordine (18) au fost menționate de autoritățile portugheze. Ordinele respective prevăd prețul serviciilor (colectare, transport, prelucrare și ambalare în saci mari pe kg de produs). Cheltuielile inerente acestor operațiuni, care le revin unităților de prelucrare a subproduselor de origine animală, neanexate abatoarelor, au fost luate în calcul. Cheltuielile curente, precum cheltuielile pentru energie, carburant, salarii, asigurări etc. au fost de asemenea luate în calcul. Parametrii sunt aceiași pentru toți furnizorii de servicii. Autoritățile portugheze au arătat că beneficiile se situau între 30 % și 39,5 %, ceea ce, după părerea lor, constituie o marjă echilibrată sau chiar inferioară mediei obținute din exercitarea de activități economice. Autoritățile portugheze au anexat exemple de aplicare a parametrilor care au condus la stabilirea prețurilor prevăzute în ordine. |
| --- | --- |

(63)

În ceea ce privește costul măsurilor menționate, Portugalia arată că parametrii care au servit drept bază pentru calculul compensației au fost stabiliți în prealabil prin decret, publicat în Jurnalul Oficial. Trei ordine (18) au fost menționate de autoritățile portugheze. Ordinele respective prevăd prețul serviciilor (colectare, transport, prelucrare și ambalare în saci mari pe kg de produs). Cheltuielile inerente acestor operațiuni, care le revin unităților de prelucrare a subproduselor de origine animală, neanexate abatoarelor, au fost luate în calcul. Cheltuielile curente, precum cheltuielile pentru energie, carburant, salarii, asigurări etc. au fost de asemenea luate în calcul. Parametrii sunt aceiași pentru toți furnizorii de servicii. Autoritățile portugheze au arătat că beneficiile se situau între 30 % și 39,5 %, ceea ce, după părerea lor, constituie o marjă echilibrată sau chiar inferioară mediei obținute din exercitarea de activități economice. Autoritățile portugheze au anexat exemple de aplicare a parametrilor care au condus la stabilirea prețurilor prevăzute în ordine.

| (64) | În concluzie, statul portughez consideră că ajutoarele acordate pot fi declarate compatibile prin aplicarea unei derogări de la principiul „poluatorul plătește”, dat fiind că acestea erau corespunzătoare costurilor serviciilor furnizate și că orientările aplicabile în acea perioadă (Orientările privind ajutoarele de stat care vizează testele pentru depistarea EST, animalele găsite moarte și deșeurile de abator (19)) permiteau acordarea de ajutoare de până la 100 % din cheltuielile reale, datorită caracterului de termen scurt al acestora. |
| --- | --- |

(64)

În concluzie, statul portughez consideră că ajutoarele acordate pot fi declarate compatibile prin aplicarea unei derogări de la principiul „poluatorul plătește”, dat fiind că acestea erau corespunzătoare costurilor serviciilor furnizate și că orientările aplicabile în acea perioadă (Orientările privind ajutoarele de stat care vizează testele pentru depistarea EST, animalele găsite moarte și deșeurile de abator (19)) permiteau acordarea de ajutoare de până la 100 % din cheltuielile reale, datorită caracterului de termen scurt al acestora.

| (65) | Începând din octombrie 2002, baza juridică pentru plata cheltuielilor este Decretul-lege nr. 197/2002. Autoritățile portugheze consideră că taxele au ținut cont de valorile tarifelor pentru operațiunile care trebuiau să fie efectuate de unitățile de prelucrare a subproduselor. Cu toate acestea, dat fiind faptul că situația de criză persista, autoritățile portugheze au estimat că o intervenție a statului ca intermediar era în continuare justificată. |
| --- | --- |

(65)

Începând din octombrie 2002, baza juridică pentru plata cheltuielilor este Decretul-lege nr. 197/2002. Autoritățile portugheze consideră că taxele au ținut cont de valorile tarifelor pentru operațiunile care trebuiau să fie efectuate de unitățile de prelucrare a subproduselor. Cu toate acestea, dat fiind faptul că situația de criză persista, autoritățile portugheze au estimat că o intervenție a statului ca intermediar era în continuare justificată.

| (66) | În simulările efectuate la acel moment, au fost luate în calcul costurile totale care trebuiau suportate de întreprinderi, precum și un profit rezonabil. Autoritățile portugheze au prezentat exemplul efectuat pe baza cheltuielilor și costurilor pentru anul 2003, care demonstrează, în opinia lor, echilibrul dintre veniturile și costurile inerente funcționării noului sistem juridic introdus și care stabilește taxele pentru finanțarea serviciilor. |
| --- | --- |

(66)

În simulările efectuate la acel moment, au fost luate în calcul costurile totale care trebuiau suportate de întreprinderi, precum și un profit rezonabil. Autoritățile portugheze au prezentat exemplul efectuat pe baza cheltuielilor și costurilor pentru anul 2003, care demonstrează, în opinia lor, echilibrul dintre veniturile și costurile inerente funcționării noului sistem juridic introdus și care stabilește taxele pentru finanțarea serviciilor.

| (67) | De asemenea, autoritățile portugheze au declarat că finanțarea serviciilor de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de pasăre nu provenea din taxele percepute de la abatoare și de la importatorii de carcase, semi-carcase și alte părți nedezosate de bovine și de porcine. Autoritățile portugheze au precizat că, deoarece interpretarea dispozițiilor de la articolul 2 alineatul (1) din Decretul-lege nr. 197/2002 trebuia făcută în legătură cu dispozițiile din anexa 1 menționate în acesta, s-a stabilit că finanțarea serviciilor de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne era efectuată de trei categorii de operatori: abatoarele de bovine, porcine, ovine/caprine, păsări și altele, importatorii de carcase, semi-carcase și alte părți nedezosate de bovine și de porcine, precum și operatorii intracomunitari ai acelorași produse. Astfel, în anexa 1 figura o coloană unde erau enumerate sumele care trebuiau impuse abatoarelor de păsări care nu încurajau colectarea, transportul, prelucrarea și eliminarea subproduselor generate în urma sacrificării păsărilor, ținând cont de faptul că majoritatea carcaselor de pasăre importate nu generează subproduse. |
| --- | --- |

(67)

De asemenea, autoritățile portugheze au declarat că finanțarea serviciilor de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de pasăre nu provenea din taxele percepute de la abatoare și de la importatorii de carcase, semi-carcase și alte părți nedezosate de bovine și de porcine. Autoritățile portugheze au precizat că, deoarece interpretarea dispozițiilor de la articolul 2 alineatul (1) din Decretul-lege nr. 197/2002 trebuia făcută în legătură cu dispozițiile din anexa 1 menționate în acesta, s-a stabilit că finanțarea serviciilor de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne era efectuată de trei categorii de operatori: abatoarele de bovine, porcine, ovine/caprine, păsări și altele, importatorii de carcase, semi-carcase și alte părți nedezosate de bovine și de porcine, precum și operatorii intracomunitari ai acelorași produse. Astfel, în anexa 1 figura o coloană unde erau enumerate sumele care trebuiau impuse abatoarelor de păsări care nu încurajau colectarea, transportul, prelucrarea și eliminarea subproduselor generate în urma sacrificării păsărilor, ținând cont de faptul că majoritatea carcaselor de pasăre importate nu generează subproduse.

| (68) | De asemenea, autoritățile portugheze au declarat că diferența dintre cele două taxe stabilite în anexa 2 la Decretul-lege nr. 197/2002 se justifică datorită costurilor asociate subproduselor generate în centrele de tranșare. |
| --- | --- |

(68)

De asemenea, autoritățile portugheze au declarat că diferența dintre cele două taxe stabilite în anexa 2 la Decretul-lege nr. 197/2002 se justifică datorită costurilor asociate subproduselor generate în centrele de tranșare.

| (69) | Autoritățile portugheze au declarat că, în conformitate cu Decretele-lege nr. 197/2002 și 244/2003, nu este prevăzută nicio repercusiune a taxelor asupra crescătorilor de animale, deși costurile operațiunilor de colectare, transport, prelucrare și eliminare au fost, de fapt, transferate către întreaga filieră a cărnii. În acest sens, autoritățile portugheze au trimis două facturi pentru servicii, din 22 octombrie 2002 și din 28 octombrie 2003, care demonstrează, în opinia lor, că costurile operațiunilor de colectare, transport, prelucrare și eliminare au fost transferate de către abatoare crescătorilor de animale. |
| --- | --- |

(69)

Autoritățile portugheze au declarat că, în conformitate cu Decretele-lege nr. 197/2002 și 244/2003, nu este prevăzută nicio repercusiune a taxelor asupra crescătorilor de animale, deși costurile operațiunilor de colectare, transport, prelucrare și eliminare au fost, de fapt, transferate către întreaga filieră a cărnii. În acest sens, autoritățile portugheze au trimis două facturi pentru servicii, din 22 octombrie 2002 și din 28 octombrie 2003, care demonstrează, în opinia lor, că costurile operațiunilor de colectare, transport, prelucrare și eliminare au fost transferate de către abatoare crescătorilor de animale.

| (70) | În sfârșit, autoritățile portugheze dau asigurări că nu a avut loc nicio deturnare de resurse de către întreprinderile care furnizează servicii în favoarea unor eventuale activități concurente, dat fiind că întreprinderile respective exercitau exclusiv activități de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor de origine animală. |
| --- | --- |

(70)

În sfârșit, autoritățile portugheze dau asigurări că nu a avut loc nicio deturnare de resurse de către întreprinderile care furnizează servicii în favoarea unor eventuale activități concurente, dat fiind că întreprinderile respective exercitau exclusiv activități de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor de origine animală.

| (71) | De asemenea, Portugalia a menționat faptul că regimul tranzitoriu stabilit prin Decretul-lege nr. 244/2003 a expirat în noiembrie 2005 și că, de atunci, unitățile care generează subproduse au preluat în întregime responsabilitatea pe care statul și-o asumase temporar în locul lor. Începând din noiembrie 2005, toate costurile sunt suportate de operatori prin valorificarea reziduurilor transformate în biocombustibili și prin exportul de făină animală. |
| --- | --- |

(71)

De asemenea, Portugalia a menționat faptul că regimul tranzitoriu stabilit prin Decretul-lege nr. 244/2003 a expirat în noiembrie 2005 și că, de atunci, unitățile care generează subproduse au preluat în întregime responsabilitatea pe care statul și-o asumase temporar în locul lor. Începând din noiembrie 2005, toate costurile sunt suportate de operatori prin valorificarea reziduurilor transformate în biocombustibili și prin exportul de făină animală.

| (72) | În concluzie, autoritățile portugheze consideră că au îndeplinit condițiile impuse în orientările aplicabile, dat fiind că operatorii care produc subproduse au început să plătească progresiv, prin intermediul taxei, operațiunile care decurg din eliminarea subproduselor. |
| --- | --- |

(72)

În concluzie, autoritățile portugheze consideră că au îndeplinit condițiile impuse în orientările aplicabile, dat fiind că operatorii care produc subproduse au început să plătească progresiv, prin intermediul taxei, operațiunile care decurg din eliminarea subproduselor.

IV.   OBSERVAȚII ALE PĂRȚILOR TERȚE INTERESATE

| (73) | ETSA și-a prezentat observațiile prin scrisoarea din 15 iunie 2009. Grupul ETSA este format din societățile ITS – Indústria Transformadora de Subprodutos Animais, SA și SEBOL – Comércio e Indústria de Sebo, SA. Acestea furnizează servicii de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor de origine animală de categoriile 1, 2 și 3 în Portugalia și fac parte dintre întreprinderile angajate de stat pentru a furniza serviciile menționate pe perioada în cauză. În consecință, ETSA este considerat destinatarul plăților statului și ar putea fi parte interesată în procedura C 3/09. |
| --- | --- |

(73)

ETSA și-a prezentat observațiile prin scrisoarea din 15 iunie 2009. Grupul ETSA este format din societățile ITS – Indústria Transformadora de Subprodutos Animais, SA și SEBOL – Comércio e Indústria de Sebo, SA. Acestea furnizează servicii de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor de origine animală de categoriile 1, 2 și 3 în Portugalia și fac parte dintre întreprinderile angajate de stat pentru a furniza serviciile menționate pe perioada în cauză. În consecință, ETSA este considerat destinatarul plăților statului și ar putea fi parte interesată în procedura C 3/09.

| (74) | Ca observație preliminară, ETSA amintește contextul crizei ESB, care a constrâns statul portughez să adopte măsuri preventive (printre care serviciul de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor de origine animală de categoriile 1, 2 și 3) în scopul de a combate maladia și de a reduce riscul de infectare pentru a proteja sănătatea publică și mediul. Adoptarea acestor măsuri derivă, în mare parte, din legislația comunitară. |
| --- | --- |

(74)

Ca observație preliminară, ETSA amintește contextul crizei ESB, care a constrâns statul portughez să adopte măsuri preventive (printre care serviciul de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor de origine animală de categoriile 1, 2 și 3) în scopul de a combate maladia și de a reduce riscul de infectare pentru a proteja sănătatea publică și mediul. Adoptarea acestor măsuri derivă, în mare parte, din legislația comunitară.

| (75) | În perioada 1998-2005, INGA a încredințat, prin atribuire directă, serviciile de colectare, transport, prelucrare și eliminare a deșeurilor societăților ITS și SEBOL. ETSA semnalează că toate întreprinderile care aveau capacitatea de a furniza serviciile solicitate au fost reținute în aceleași condiții. Până la 10 octombrie 2002, INGA avea responsabilitatea de a apela la întreprinderi autorizate pentru acest tip de servicii și suporta costurile aferente, în conformitate cu articolul 6 din Decretul-lege nr. 393-B/98. Parametrii pentru calculul tarifului erau stabiliți prin Ordinul comun nr. 96/99, iar prețul era stabilit în funcție de greutatea materiei prime. Acesta putea fi revizuit în cazul modificării condițiilor de furnizare a serviciului. Prețul plătit către SEBOL și ITS ținea cont de costurile estimate ale furnizării serviciului, în special de greutatea și volumul deșeurilor care trebuiau colectate și tratate, precum și de punerea în aplicare și gestionarea sistemului de colectare a carcaselor în exploatație, care prevedea, printre altele, o colectare rapidă după comunicarea morții animalului. |
| --- | --- |

(75)

În perioada 1998-2005, INGA a încredințat, prin atribuire directă, serviciile de colectare, transport, prelucrare și eliminare a deșeurilor societăților ITS și SEBOL. ETSA semnalează că toate întreprinderile care aveau capacitatea de a furniza serviciile solicitate au fost reținute în aceleași condiții. Până la 10 octombrie 2002, INGA avea responsabilitatea de a apela la întreprinderi autorizate pentru acest tip de servicii și suporta costurile aferente, în conformitate cu articolul 6 din Decretul-lege nr. 393-B/98. Parametrii pentru calculul tarifului erau stabiliți prin Ordinul comun nr. 96/99, iar prețul era stabilit în funcție de greutatea materiei prime. Acesta putea fi revizuit în cazul modificării condițiilor de furnizare a serviciului. Prețul plătit către SEBOL și ITS ținea cont de costurile estimate ale furnizării serviciului, în special de greutatea și volumul deșeurilor care trebuiau colectate și tratate, precum și de punerea în aplicare și gestionarea sistemului de colectare a carcaselor în exploatație, care prevedea, printre altele, o colectare rapidă după comunicarea morții animalului.

| (76) | ETSA subliniază că, deși atribuirea serviciului nu s-a făcut prin licitație, valoarea tarifului acoperea costurile respective, ținând cont de încasările realizate, și permitea cu greu să realizeze o marjă de profit rezonabilă și legitimă. Cu toate acestea, ETSA arată că nivelul taxei i s-a părut întotdeauna în conformitate cu principiul eficienței, deoarece prețul plătit de INGA se încadra în media europeană a prețurilor pentru servicii echivalente, iar prețurile plătite până în 2005 erau, în realitate, potrivit ETSA, inferioare celor aplicate ulterior în contractele de furnizare de servicii identice încheiate prin atribuirea de contracte de achiziții publice destinate să faciliteze determinarea tarifului în funcție de criteriile pieței. |
| --- | --- |

(76)

ETSA subliniază că, deși atribuirea serviciului nu s-a făcut prin licitație, valoarea tarifului acoperea costurile respective, ținând cont de încasările realizate, și permitea cu greu să realizeze o marjă de profit rezonabilă și legitimă. Cu toate acestea, ETSA arată că nivelul taxei i s-a părut întotdeauna în conformitate cu principiul eficienței, deoarece prețul plătit de INGA se încadra în media europeană a prețurilor pentru servicii echivalente, iar prețurile plătite până în 2005 erau, în realitate, potrivit ETSA, inferioare celor aplicate ulterior în contractele de furnizare de servicii identice încheiate prin atribuirea de contracte de achiziții publice destinate să faciliteze determinarea tarifului în funcție de criteriile pieței.

| (77) | Începând din 2005, contractele de servicii au fost acordate prin proceduri achiziții publice pe plan internațional. Au avut loc trei licitații: bovine/cabaline la nivel național, ovine/caprine (sud) și ovine/caprine (nord). ITS a prezentat o ofertă prin intermediul unui consorțiu, căruia i-a fost atribuit contractul. Pentru cele trei loturi menționate s-au încheiat trei contracte de furnizare de servicii. Dintre condiții, ETSA menționează în special colectarea, transportul, prelucrarea și eliminarea deșeurilor, ținerea unui registru și a unor arhive permanente și actualizate privind aceste operațiuni. Respectarea condițiilor se verifică prin controale efectuate de către IFAP (Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas). |
| --- | --- |

(77)

Începând din 2005, contractele de servicii au fost acordate prin proceduri achiziții publice pe plan internațional. Au avut loc trei licitații: bovine/cabaline la nivel național, ovine/caprine (sud) și ovine/caprine (nord). ITS a prezentat o ofertă prin intermediul unui consorțiu, căruia i-a fost atribuit contractul. Pentru cele trei loturi menționate s-au încheiat trei contracte de furnizare de servicii. Dintre condiții, ETSA menționează în special colectarea, transportul, prelucrarea și eliminarea deșeurilor, ținerea unui registru și a unor arhive permanente și actualizate privind aceste operațiuni. Respectarea condițiilor se verifică prin controale efectuate de către IFAP (Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas).

| (78) | ETSA subliniază că prețurile au fost determinate în prealabil, în mod obiectiv și transparent, în contractele încheiate, în funcție de tonajul și de specia animalelor în cauză. Potrivit ETSA, prețurile au fost stabilite în condiții de piață și oferă garanția unei acoperiri adecvate a costurilor ocazionate de respectarea obligațiilor de serviciu public, care sunt prevăzute în contractele de furnizare de servicii și în legislația aferentă acestora. |
| --- | --- |

(78)

ETSA subliniază că prețurile au fost determinate în prealabil, în mod obiectiv și transparent, în contractele încheiate, în funcție de tonajul și de specia animalelor în cauză. Potrivit ETSA, prețurile au fost stabilite în condiții de piață și oferă garanția unei acoperiri adecvate a costurilor ocazionate de respectarea obligațiilor de serviciu public, care sunt prevăzute în contractele de furnizare de servicii și în legislația aferentă acestora.

| (79) | Pe baza acestor elemente, ETSA concluzionează că nu a beneficiat de niciun ajutor ilegal, ci că toate fondurile constituiau pur și simplu tariful legitim pentru prestarea unui serviciu public. |
| --- | --- |

(79)

Pe baza acestor elemente, ETSA concluzionează că nu a beneficiat de niciun ajutor ilegal, ci că toate fondurile constituiau pur și simplu tariful legitim pentru prestarea unui serviciu public.

V.   EVALUARE

1.   EXISTENȚA UNUI AJUTOR ÎN CONFORMITATE CU ARTICOLUL 107 ALINEATUL (1) DIN TFUE

| (80) | În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, cu excepția derogărilor prevăzute de tratat, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(80)

În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, cu excepția derogărilor prevăzute de tratat, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

| (81) | Articolele 107-109 din TFUE sunt aplicabile în sectorul cărnii de porc în temeiul articolului 21 din Regulamentului (CEE) nr. 2759/75 al Consiliului din 29 octombrie 1975 privind organizarea comună a pieței pentru aceste produse (20), modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1913/2005 al Consiliului (21). Articolele în cauză sunt aplicabile în sectorul cărnii de vită în temeiul articolului 40 din Regulamentul (CE) nr. 1254/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieței pentru aceste produse (22), modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1152/2007 al Consiliului (23). Înainte de adoptarea acestuia din urmă, articolele erau aplicabile în sectorul menționat în temeiul articolului 24 din Regulamentul (CEE) nr. 805/68 al Consiliului (24). Articolele sunt aplicabile în sectoarele cărnii de oaie și de capră în temeiul articolului 22 din Regulamentul (CE) nr. 2467/98 al Consiliului din 3 noiembrie 1998 privind organizarea comună a pieței pentru aceste produse (25), modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1913/2005. În sectoarele cărnii de oaie și de capră, sunt aplicabile în temeiul articolului 19 din Regulamentul (CE) nr. 2777/75 al Consiliului din 29 octombrie 1975 privind organizarea comună a pieței pentru aceste produse (26), modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 679/2006 al Consiliului (27). Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (numit „Regulamentul unic OCP”) (28) a abrogat diferitele regulamente de mai sus și prevede la articolul 180 că normele în ceea ce privește ajutoarele de stat sunt aplicabile produselor menționate mai sus. |
| --- | --- |

(81)

Articolele 107-109 din TFUE sunt aplicabile în sectorul cărnii de porc în temeiul articolului 21 din Regulamentului (CEE) nr. 2759/75 al Consiliului din 29 octombrie 1975 privind organizarea comună a pieței pentru aceste produse (20), modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1913/2005 al Consiliului (21). Articolele în cauză sunt aplicabile în sectorul cărnii de vită în temeiul articolului 40 din Regulamentul (CE) nr. 1254/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieței pentru aceste produse (22), modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1152/2007 al Consiliului (23). Înainte de adoptarea acestuia din urmă, articolele erau aplicabile în sectorul menționat în temeiul articolului 24 din Regulamentul (CEE) nr. 805/68 al Consiliului (24). Articolele sunt aplicabile în sectoarele cărnii de oaie și de capră în temeiul articolului 22 din Regulamentul (CE) nr. 2467/98 al Consiliului din 3 noiembrie 1998 privind organizarea comună a pieței pentru aceste produse (25), modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1913/2005. În sectoarele cărnii de oaie și de capră, sunt aplicabile în temeiul articolului 19 din Regulamentul (CE) nr. 2777/75 al Consiliului din 29 octombrie 1975 privind organizarea comună a pieței pentru aceste produse (26), modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 679/2006 al Consiliului (27). Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (numit „Regulamentul unic OCP”) (28) a abrogat diferitele regulamente de mai sus și prevede la articolul 180 că normele în ceea ce privește ajutoarele de stat sunt aplicabile produselor menționate mai sus.

| (82) | În ceea ce privește natura ajutorului, aceasta trebuie să fie determinată în funcție de toți beneficiarii serviciilor de colectare, transport, prelucrare și eliminare a deșeurilor de abator și de finanțarea acestora. Comisia a identificat următoarele categorii de potențiali beneficiari ai sistemului introdus în Portugalia:






  — | întreprinderile furnizoare de servicii de colectare, transport și eliminare a materialelor în cauză; |
| --- | --- | --- |

(82)

În ceea ce privește natura ajutorului, aceasta trebuie să fie determinată în funcție de toți beneficiarii serviciilor de colectare, transport, prelucrare și eliminare a deșeurilor de abator și de finanțarea acestora. Comisia a identificat următoarele categorii de potențiali beneficiari ai sistemului introdus în Portugalia:

—

întreprinderile furnizoare de servicii de colectare, transport și eliminare a materialelor în cauză;

| — | abatoarele și centrele de tranșare, importatorii de carne nedezosată de vită, mânzat, porc și pasăre și operatorii intracomunitari, și anume operatorii/recepționerii de carne nedezosată de vită și de porc; |
| --- | --- |

—

abatoarele și centrele de tranșare, importatorii de carne nedezosată de vită, mânzat, porc și pasăre și operatorii intracomunitari, și anume operatorii/recepționerii de carne nedezosată de vită și de porc;

| — | crescătorii de animale. |
| --- | --- |

—

crescătorii de animale.

| (83) | În ceea ce privește evaluarea ajutorului potențial în timp, în decizia de inițiere a procedurii Comisia delimitase patru perioade, ținând cont de aplicarea diferitelor dispoziții comunitare pertinente pentru analiza eventualelor măsuri de ajutor. Comisia luase în calcul perioada din 1998 până la 31 decembrie 1999, dată care precede intrarea în vigoare a orientărilor privind ajutoarele de stat în sectorul agricol, perioada de la 1 ianuarie 2000 până la 31 decembrie 2002, dată care precede intrarea în vigoare a orientărilor privind ajutoarele de stat pentru eliminarea deșeurilor de abator și a animalelor găsite moarte, precum și pentru testele de depistare a encefalopatiei spongiforme transmisibile (EST), perioada de la 1 ianuarie 2003 până la 31 decembrie 2006, dată care precede intrarea în vigoare a noilor orientări agricole 2007-2013 (29) și perioada de la 1 ianuarie 2007 până în prezent. |
| --- | --- |

(83)

În ceea ce privește evaluarea ajutorului potențial în timp, în decizia de inițiere a procedurii Comisia delimitase patru perioade, ținând cont de aplicarea diferitelor dispoziții comunitare pertinente pentru analiza eventualelor măsuri de ajutor. Comisia luase în calcul perioada din 1998 până la 31 decembrie 1999, dată care precede intrarea în vigoare a orientărilor privind ajutoarele de stat în sectorul agricol, perioada de la 1 ianuarie 2000 până la 31 decembrie 2002, dată care precede intrarea în vigoare a orientărilor privind ajutoarele de stat pentru eliminarea deșeurilor de abator și a animalelor găsite moarte, precum și pentru testele de depistare a encefalopatiei spongiforme transmisibile (EST), perioada de la 1 ianuarie 2003 până la 31 decembrie 2006, dată care precede intrarea în vigoare a noilor orientări agricole 2007-2013 (29) și perioada de la 1 ianuarie 2007 până în prezent.

| (84) | Având în vedere informațiile suplimentare din partea autorităților portugheze, în special în ceea ce privește aplicarea Decretului-lege nr. 244/2003 descrisă anterior și diferitele modalități de finanțare a ajutoarelor potențiale, Comisia va modifica într-o oarecare măsură delimitarea diferitelor perioade și, la evaluarea pentru fiecare grup de beneficiari, va lua în calcul următoarele perioade:






  — | perioada cuprinsă între 9 decembrie 1998 și 9 octombrie 2002, în care era în vigoare Decretul-lege nr. 393-B/98; |
| --- | --- | --- |

(84)

Având în vedere informațiile suplimentare din partea autorităților portugheze, în special în ceea ce privește aplicarea Decretului-lege nr. 244/2003 descrisă anterior și diferitele modalități de finanțare a ajutoarelor potențiale, Comisia va modifica într-o oarecare măsură delimitarea diferitelor perioade și, la evaluarea pentru fiecare grup de beneficiari, va lua în calcul următoarele perioade:

—

perioada cuprinsă între 9 decembrie 1998 și 9 octombrie 2002, în care era în vigoare Decretul-lege nr. 393-B/98;

| — | perioada cuprinsă între 10 octombrie 2002 și 21 octombrie 2003, data aplicării Decretului-lege nr. 197/2002, cu excepția anexei nr. 2, a cărei aplicare a fost prelungită în contextul regimului tranzitoriu prevăzut în Decretul-lege nr. 244/2003; |
| --- | --- |

—

perioada cuprinsă între 10 octombrie 2002 și 21 octombrie 2003, data aplicării Decretului-lege nr. 197/2002, cu excepția anexei nr. 2, a cărei aplicare a fost prelungită în contextul regimului tranzitoriu prevăzut în Decretul-lege nr. 244/2003;

| — | perioada cuprinsă între 22 octombrie 2003 și noiembrie 2005, data aplicării regimului tranzitoriu prevăzut în Decretul-lege nr. 244/2003. |
| --- | --- |

—

perioada cuprinsă între 22 octombrie 2003 și noiembrie 2005, data aplicării regimului tranzitoriu prevăzut în Decretul-lege nr. 244/2003.

1.1.   EXISTENȚA UNUI AVANTAJ SELECTIV

| (85) | Conform jurisprudenței constante a Curții, sunt considerate ajutoare intervențiile care, sub orice formă, pot favoriza direct sau indirect anumite întreprinderi sau care trebuie să fie considerate un avantaj economic pe care întreprinderea beneficiară nu l-ar fi putut obține în condiții de piață normale (30). În plus, sunt considerate ajutoare acele intervenții care, sub diverse forme, reduc taxele care grevează în mod normal bugetul unei întreprinderi și care, astfel, fără a fi subvenții în sensul strict al cuvântului, sunt de aceeași natură și au efecte identice (31). |
| --- | --- |

(85)

Conform jurisprudenței constante a Curții, sunt considerate ajutoare intervențiile care, sub orice formă, pot favoriza direct sau indirect anumite întreprinderi sau care trebuie să fie considerate un avantaj economic pe care întreprinderea beneficiară nu l-ar fi putut obține în condiții de piață normale (30). În plus, sunt considerate ajutoare acele intervenții care, sub diverse forme, reduc taxele care grevează în mod normal bugetul unei întreprinderi și care, astfel, fără a fi subvenții în sensul strict al cuvântului, sunt de aceeași natură și au efecte identice (31).

1.1.1.   
  Existența unui avantaj selectiv pentru întreprinderile furnizoare de servicii

| (86) | Comisia constată că activitatea de colectare, transport, prelucrare și eliminare a materialului în cauză este o activitate economică, deoarece constituie furnizarea unor servicii contra unui tarif și este susceptibilă de a fi efectuată de numeroși operatori economici de pe piața comunitară. Aceste constatări sunt susținute în special de informațiile furnizate de ETSA și reluate la considerentul 73 și următoarele din prezenta decizie. |
| --- | --- |

(86)

Comisia constată că activitatea de colectare, transport, prelucrare și eliminare a materialului în cauză este o activitate economică, deoarece constituie furnizarea unor servicii contra unui tarif și este susceptibilă de a fi efectuată de numeroși operatori economici de pe piața comunitară. Aceste constatări sunt susținute în special de informațiile furnizate de ETSA și reluate la considerentul 73 și următoarele din prezenta decizie.

| (87) | În ceea ce privește activitatea economică în speță, autoritățile portugheze susțin că întreprinderile furnizoare de servicii în cauză au realizat o misiune de serviciu public în interes general, justificată prin motive care țin de sănătatea publică și de protecția mediului. În acest context, Portugalia a subliniat situația sa specifică prin prisma crizei ESB. În consecință, Portugalia insistă asupra faptului că toate măsurile au fost luate în scopul de a face față unei situații de urgență care punea în pericol sănătatea publică. Prin urmare, administrația portugheză avea în vedere punerea imediată în aplicare a măsurilor, până în momentul în care operatorii urmau să se organizeze pentru a realiza aceste sarcini ei înșiși, sub controlul statului (a se vedea considerentele 21 și 59 din prezenta decizie). |
| --- | --- |

(87)

În ceea ce privește activitatea economică în speță, autoritățile portugheze susțin că întreprinderile furnizoare de servicii în cauză au realizat o misiune de serviciu public în interes general, justificată prin motive care țin de sănătatea publică și de protecția mediului. În acest context, Portugalia a subliniat situația sa specifică prin prisma crizei ESB. În consecință, Portugalia insistă asupra faptului că toate măsurile au fost luate în scopul de a face față unei situații de urgență care punea în pericol sănătatea publică. Prin urmare, administrația portugheză avea în vedere punerea imediată în aplicare a măsurilor, până în momentul în care operatorii urmau să se organizeze pentru a realiza aceste sarcini ei înșiși, sub controlul statului (a se vedea considerentele 21 și 59 din prezenta decizie).

| (88) | În aceste observații, ETSA consideră că nu a beneficiat de niciun ajutor ilegal, ci că toate fondurile constituiau pur și simplu tariful legitim pentru prestarea unui serviciu public (a se vedea considerentul 79 din prezenta decizie). |
| --- | --- |

(88)

În aceste observații, ETSA consideră că nu a beneficiat de niciun ajutor ilegal, ci că toate fondurile constituiau pur și simplu tariful legitim pentru prestarea unui serviciu public (a se vedea considerentul 79 din prezenta decizie).

| (89) | Din hotărârea Curții de Justiție în cauza Altmark (32) reiese că subvențiile publice care au ca scop facilitarea exploatării serviciilor publice nu intră sub incidența articolului 107 din TFUE, în măsura în care astfel de subvenții sunt considerate compensații, reprezentând contravaloarea prestațiilor efectuate de întreprinderile beneficiare pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public. Cu toate acestea, Curtea prevede că trebuie îndeplinite următoarele condiții:






  — | în primul rând, întreprinderii beneficiare i s-a încredințat efectiv executarea obligațiilor de serviciu public, iar aceste obligații au fost definite în mod clar; |
| --- | --- | --- |

(89)

Din hotărârea Curții de Justiție în cauza Altmark (32) reiese că subvențiile publice care au ca scop facilitarea exploatării serviciilor publice nu intră sub incidența articolului 107 din TFUE, în măsura în care astfel de subvenții sunt considerate compensații, reprezentând contravaloarea prestațiilor efectuate de întreprinderile beneficiare pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public. Cu toate acestea, Curtea prevede că trebuie îndeplinite următoarele condiții:

—

în primul rând, întreprinderii beneficiare i s-a încredințat efectiv executarea obligațiilor de serviciu public, iar aceste obligații au fost definite în mod clar;

| — | în al doilea rând, parametrii pe baza cărora se calculează compensația au fost stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent; |
| --- | --- |

—

în al doilea rând, parametrii pe baza cărora se calculează compensația au fost stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent;

| — | în al treilea rând, valoarea compensației nu depășește necesarul pentru acoperirea integrală sau parțială a costurilor înregistrate prin executarea obligațiilor de serviciu public, luând în considerare veniturile aferente, precum și un profit rezonabil pentru îndeplinirea obligațiilor respective; |
| --- | --- |

—

în al treilea rând, valoarea compensației nu depășește necesarul pentru acoperirea integrală sau parțială a costurilor înregistrate prin executarea obligațiilor de serviciu public, luând în considerare veniturile aferente, precum și un profit rezonabil pentru îndeplinirea obligațiilor respective;

| — | în al patrulea rând, deoarece alegerea întreprinderii căreia îi este încredințată executarea obligațiilor de serviciu public nu s-a efectuat printr-o procedură de achiziții publice, nivelul compensației necesare a fost determinat pe baza unei analize a costurilor pe care o întreprindere medie, bine administrată și dotată adecvat cu mijloace de transport care să îi permită respectarea cerințelor de serviciu public necesare le-ar fi înregistrat pentru executarea respectivelor obligații, luând în considerare veniturile aferente și un profit rezonabil pentru executarea acestor obligații. |
| --- | --- |

—

în al patrulea rând, deoarece alegerea întreprinderii căreia îi este încredințată executarea obligațiilor de serviciu public nu s-a efectuat printr-o procedură de achiziții publice, nivelul compensației necesare a fost determinat pe baza unei analize a costurilor pe care o întreprindere medie, bine administrată și dotată adecvat cu mijloace de transport care să îi permită respectarea cerințelor de serviciu public necesare le-ar fi înregistrat pentru executarea respectivelor obligații, luând în considerare veniturile aferente și un profit rezonabil pentru executarea acestor obligații.

| (90) | Aplicarea jurisprudenței Altmark în cazul în speță conduce Comisia la următoarele considerații: |
| --- | --- |

(90)

Aplicarea jurisprudenței Altmark în cazul în speță conduce Comisia la următoarele considerații:

(a)   Serviciu autentic de interes economic general în sensul articolului 106 alineatul (2) din TFUE

| (91) | Înainte de toate, trebuie să se analizeze dacă în cazul în speță suntem în prezența unui serviciu autentic de interes economic general în sensul articolului 106 alineatul (2) din TFUE. |
| --- | --- |

(91)

Înainte de toate, trebuie să se analizeze dacă în cazul în speță suntem în prezența unui serviciu autentic de interes economic general în sensul articolului 106 alineatul (2) din TFUE.

| (92) | Din jurisprudența Curții de Justiție rezultă că, exceptând sectoarele în care această chestiune face deja obiectul unei reglementări comunitare, statele membre dispun de o marjă largă de apreciere în ceea ce privește natura serviciilor care pot fi clasificate drept servicii de interes economic general. Prin urmare, sarcina Comisiei este de a asigura utilizarea acestei marje de apreciere fără nicio eroare vădită în ceea ce privește definirea serviciilor de interes economic general. |
| --- | --- |

(92)

Din jurisprudența Curții de Justiție rezultă că, exceptând sectoarele în care această chestiune face deja obiectul unei reglementări comunitare, statele membre dispun de o marjă largă de apreciere în ceea ce privește natura serviciilor care pot fi clasificate drept servicii de interes economic general. Prin urmare, sarcina Comisiei este de a asigura utilizarea acestei marje de apreciere fără nicio eroare vădită în ceea ce privește definirea serviciilor de interes economic general.

| (93) | Începând din anii 1990, apariția mai multor encefalopatii spongiforme transmisibile (EST) diferite a fost constatată separat la om și la animale. Încă din 1996, s-au acumulat dovezi cu privire la similitudinea dintre agentul ESB (encefalopatie spongiformă bovină) și noua variantă a maladiei Creutzfeldt-Jakob. Începând din anii 1990, Comunitatea a adoptat o serie de măsuri având drept scop protejarea sănătății umane și animale de riscul ESB. Măsurile menționate se bazează pe dispozițiile de salvgardare prevăzute în directivele privind măsurile în domeniul sănătății animale și al protecției mediului. Prin Decizia 2000/766/CE, statele membre au fost obligate să facă astfel încât deșeurile de origine animală, în sensul Directivei 90/667/CEE (33), să fie colectate, transportate, transformate, depozitate sau eliminate în conformitate cu directiva menționată, cu Decizia 97/735/CE a Comisiei (34) și cu Decizia 1999/534/CE a Consiliului (35). În acest sens, Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 a stabilit normele sanitare privind subprodusele de origine animală care nu sunt destinate consumului uman și a prevăzut obligații pentru statele membre de a asigura adoptarea unor acorduri adecvate și existența unei infrastructuri suficiente pentru colectarea, transportul și eliminarea subproduselor de origine animală. |
| --- | --- |

(93)

Începând din anii 1990, apariția mai multor encefalopatii spongiforme transmisibile (EST) diferite a fost constatată separat la om și la animale. Încă din 1996, s-au acumulat dovezi cu privire la similitudinea dintre agentul ESB (encefalopatie spongiformă bovină) și noua variantă a maladiei Creutzfeldt-Jakob. Începând din anii 1990, Comunitatea a adoptat o serie de măsuri având drept scop protejarea sănătății umane și animale de riscul ESB. Măsurile menționate se bazează pe dispozițiile de salvgardare prevăzute în directivele privind măsurile în domeniul sănătății animale și al protecției mediului. Prin Decizia 2000/766/CE, statele membre au fost obligate să facă astfel încât deșeurile de origine animală, în sensul Directivei 90/667/CEE (33), să fie colectate, transportate, transformate, depozitate sau eliminate în conformitate cu directiva menționată, cu Decizia 97/735/CE a Comisiei (34) și cu Decizia 1999/534/CE a Consiliului (35). În acest sens, Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 a stabilit normele sanitare privind subprodusele de origine animală care nu sunt destinate consumului uman și a prevăzut obligații pentru statele membre de a asigura adoptarea unor acorduri adecvate și existența unei infrastructuri suficiente pentru colectarea, transportul și eliminarea subproduselor de origine animală.

| (94) | Dat fiind faptul că s-a recunoscut de către Curte că gestionarea anumitor deșeuri poate face obiectul unui serviciu de interes economic general (36) și având în vedere situația specifică a crizei ESB menționată mai sus, Comisia nu are obiecții în ceea ce privește natura serviciului de interes economic general pe care autoritățile portugheze declară că au dorit să o confere acestei activități de colectare și de eliminare ulterioară a carcaselor și a altor deșeuri de origine animală improprii consumului în anii 1999 – 2005, perioadă în care statul portughez își asuma total (din 1999 până în 2003) sau parțial (din 2003 până în 2005) responsabilitatea pentru aceste operațiuni. Este vorba despre o decizie justificată prin argumente care țin de sănătatea publică și de protecția mediului și, din acest motiv, aceasta intră sub incidența noțiunii de interes economic general în sensul articolului 106 alineatul (2) din TFUE. |
| --- | --- |

(94)

Dat fiind faptul că s-a recunoscut de către Curte că gestionarea anumitor deșeuri poate face obiectul unui serviciu de interes economic general (36) și având în vedere situația specifică a crizei ESB menționată mai sus, Comisia nu are obiecții în ceea ce privește natura serviciului de interes economic general pe care autoritățile portugheze declară că au dorit să o confere acestei activități de colectare și de eliminare ulterioară a carcaselor și a altor deșeuri de origine animală improprii consumului în anii 1999 – 2005, perioadă în care statul portughez își asuma total (din 1999 până în 2003) sau parțial (din 2003 până în 2005) responsabilitatea pentru aceste operațiuni. Este vorba despre o decizie justificată prin argumente care țin de sănătatea publică și de protecția mediului și, din acest motiv, aceasta intră sub incidența noțiunii de interes economic general în sensul articolului 106 alineatul (2) din TFUE.

(b)   Executarea obligației de serviciu public

| (95) | Hotărârea Altmark solicită un mandat sub forma unuia sau mai multor acte oficiale cu valoare juridică obligatorie în legislația națională. În ceea ce privește prima condiție impusă de hotărârea Altmark, se constată că colectarea, transportul, prelucrarea și eliminarea subproduselor de origine animală improprii consumului uman au fost stabilite în mod obligatoriu în Portugalia prin Decretul-lege nr. 393-B/98 și prin Decretul-lege nr. 244/2003. Articolul 6 din Decretul-lege nr. 393-B/98 prevede ca INGA, entitatea responsabilă cu colectarea, prelucrarea și eliminarea subproduselor de origine animală improprii consumului, să aleagă întreprinderile care să efectueze acest serviciu. Ordinul comun nr. 95/99 a stabilit, în prealabil, parametrii conform cărora s-a calculat taxa pentru serviciul public, precum și alte obligații legate de furnizarea serviciului, cum ar fi obligația ca întreprinderea să colecteze toate subprodusele de pe întreg teritoriul național în conformitate cu normele sanitare și tehnice prevăzute în legislație. |
| --- | --- |

(95)

Hotărârea Altmark solicită un mandat sub forma unuia sau mai multor acte oficiale cu valoare juridică obligatorie în legislația națională. În ceea ce privește prima condiție impusă de hotărârea Altmark, se constată că colectarea, transportul, prelucrarea și eliminarea subproduselor de origine animală improprii consumului uman au fost stabilite în mod obligatoriu în Portugalia prin Decretul-lege nr. 393-B/98 și prin Decretul-lege nr. 244/2003. Articolul 6 din Decretul-lege nr. 393-B/98 prevede ca INGA, entitatea responsabilă cu colectarea, prelucrarea și eliminarea subproduselor de origine animală improprii consumului, să aleagă întreprinderile care să efectueze acest serviciu. Ordinul comun nr. 95/99 a stabilit, în prealabil, parametrii conform cărora s-a calculat taxa pentru serviciul public, precum și alte obligații legate de furnizarea serviciului, cum ar fi obligația ca întreprinderea să colecteze toate subprodusele de pe întreg teritoriul național în conformitate cu normele sanitare și tehnice prevăzute în legislație.

| (96) | Autoritățile portugheze susțin că obligațiile întreprinderilor furnizoare de servicii au fost clar definite în contractele de servicii. De exemplu, acestea au furnizat Comisiei un contract de prestare de servicii datând din anul 2003, încheiat în conformitate cu Decretul-lege nr. 393-B/98. |
| --- | --- |

(96)

Autoritățile portugheze susțin că obligațiile întreprinderilor furnizoare de servicii au fost clar definite în contractele de servicii. De exemplu, acestea au furnizat Comisiei un contract de prestare de servicii datând din anul 2003, încheiat în conformitate cu Decretul-lege nr. 393-B/98.

| (97) | Comisia constată că obligațiile întreprinderii furnizoare de servicii au fost clar definite în contractul de servicii pe care autoritățile portugheze l-au transmis Comisiei. Având în vedere dispozițiile Decretului-lege nr. 393-B/98 și ale ordinului comun, precum și contractul de prestare de servicii transmis spre exemplificare, Comisia concluzionează că prima condiție din hotărârea Altmark este îndeplinită. |
| --- | --- |

(97)

Comisia constată că obligațiile întreprinderii furnizoare de servicii au fost clar definite în contractul de servicii pe care autoritățile portugheze l-au transmis Comisiei. Având în vedere dispozițiile Decretului-lege nr. 393-B/98 și ale ordinului comun, precum și contractul de prestare de servicii transmis spre exemplificare, Comisia concluzionează că prima condiție din hotărârea Altmark este îndeplinită.

(c)   Parametri stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent

| (98) | În ceea ce privește cea de-a doua condiție, Comisia consideră – pe baza informațiilor de care dispune – că parametrii pe baza cărora s-a calculat compensația au fost stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent. Astfel, ordinele comune trimise de autoritățile portugheze prevăd metoda de calcul și cheltuielile eligibile (a se vedea considerentul 26 din prezenta decizie). Aceste date au fost verificate cu regularitate prin prisma anilor precedenți. Începând din anul 2005 s-au aplicat proceduri de atribuire a contractelor de achiziții publice. Având în vedere informațiile de care dispune, Comisia consideră că cea de-a doua condiție din hotărârea Altmark este îndeplinită. |
| --- | --- |

(98)

În ceea ce privește cea de-a doua condiție, Comisia consideră – pe baza informațiilor de care dispune – că parametrii pe baza cărora s-a calculat compensația au fost stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent. Astfel, ordinele comune trimise de autoritățile portugheze prevăd metoda de calcul și cheltuielile eligibile (a se vedea considerentul 26 din prezenta decizie). Aceste date au fost verificate cu regularitate prin prisma anilor precedenți. Începând din anul 2005 s-au aplicat proceduri de atribuire a contractelor de achiziții publice. Având în vedere informațiile de care dispune, Comisia consideră că cea de-a doua condiție din hotărârea Altmark este îndeplinită.

(d)   Compensația necesară pentru a acoperi costurile serviciului

| (99) | În ceea ce privește cea de-a treia condiție, autoritățile portugheze și partea terță au declarat că compensația nu depășește ceea ce este necesar pentru a acoperi totul sau o parte din costurile ocazionate de executarea obligațiilor de serviciu public, ținând cont de veniturile corespunzătoare, precum și de un profit rezonabil pentru executarea acestor obligații. |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește cea de-a treia condiție, autoritățile portugheze și partea terță au declarat că compensația nu depășește ceea ce este necesar pentru a acoperi totul sau o parte din costurile ocazionate de executarea obligațiilor de serviciu public, ținând cont de veniturile corespunzătoare, precum și de un profit rezonabil pentru executarea acestor obligații.

| (100) | În mai multe rânduri și în special în momentul inițierii procedurii de investigare, Comisia a solicitat autorităților portugheze să îi furnizeze detalii cu privire la modalitatea de calcul a costului economic real al prestațiilor. Autoritățile portugheze au trimis documente care prezintă cheltuielile anuale suportate de furnizorii de servicii în perioada 1999-2005, și le-au comparat cu sumele plătite de INGA furnizorilor pentru executarea serviciilor. Documentele demonstrează că valoarea compensației plătite de INGA întreprinderilor furnizoare de servicii nu depășea ceea ce era necesar pentru a acoperi integral sau parțial costurile determinate de executarea serviciului. Documentele trimise demonstrează că pentru compensație a fost luat în calcul și un profit situat între 30 % și 39,5 %, în funcție de an (a se vedea considerentul 62 din prezenta decizie). |
| --- | --- |

(100)

În mai multe rânduri și în special în momentul inițierii procedurii de investigare, Comisia a solicitat autorităților portugheze să îi furnizeze detalii cu privire la modalitatea de calcul a costului economic real al prestațiilor. Autoritățile portugheze au trimis documente care prezintă cheltuielile anuale suportate de furnizorii de servicii în perioada 1999-2005, și le-au comparat cu sumele plătite de INGA furnizorilor pentru executarea serviciilor. Documentele demonstrează că valoarea compensației plătite de INGA întreprinderilor furnizoare de servicii nu depășea ceea ce era necesar pentru a acoperi integral sau parțial costurile determinate de executarea serviciului. Documentele trimise demonstrează că pentru compensație a fost luat în calcul și un profit situat între 30 % și 39,5 %, în funcție de an (a se vedea considerentul 62 din prezenta decizie).

| (101) | Autoritățile portugheze au dat asigurări că resursele nu au putut fi deturnate către eventuale activități concurențiale pe care le-ar putea desfășura întreprinderile (subvenții încrucișate), deoarece furnizorii de servicii selectați nu efectuau alte activități. |
| --- | --- |

(101)

Autoritățile portugheze au dat asigurări că resursele nu au putut fi deturnate către eventuale activități concurențiale pe care le-ar putea desfășura întreprinderile (subvenții încrucișate), deoarece furnizorii de servicii selectați nu efectuau alte activități.

| (102) | Cu toate acestea, conform informațiilor furnizate de autoritățile portugheze, Comisia constată că nu poate determina dacă profitul luat în calcul era „rezonabil” în sensul hotărârii Altmark. |
| --- | --- |

(102)

Cu toate acestea, conform informațiilor furnizate de autoritățile portugheze, Comisia constată că nu poate determina dacă profitul luat în calcul era „rezonabil” în sensul hotărârii Altmark.

| (103) | În observațiile sale, ETSA a afirmat că taxa pentru serviciul furnizat reflecta în mod adecvat costurile suportate, asigurând o marjă de profit care nu antrena niciun avantaj special și că, în cursul perioadei anterioare anului 2005, nivelul taxei pentru serviciul public corespundea mediei europene și era inferior nivelului tarifului stabilit în contractul de prestare de servicii atribuit prin procedura de achiziții publice. |
| --- | --- |

(103)

În observațiile sale, ETSA a afirmat că taxa pentru serviciul furnizat reflecta în mod adecvat costurile suportate, asigurând o marjă de profit care nu antrena niciun avantaj special și că, în cursul perioadei anterioare anului 2005, nivelul taxei pentru serviciul public corespundea mediei europene și era inferior nivelului tarifului stabilit în contractul de prestare de servicii atribuit prin procedura de achiziții publice.

| (104) | În această privință, Comisia constată că nici autoritățile portugheze, nici partea terță nu au furnizat documente care să susțină aceste afirmații. |
| --- | --- |

(104)

În această privință, Comisia constată că nici autoritățile portugheze, nici partea terță nu au furnizat documente care să susțină aceste afirmații.

| (105) | Prin urmare, Comisia nu poate concluziona că cea de-a treia condiție pusă de hotărârea Altmark este îndeplinită în cazul în speță. |
| --- | --- |

(105)

Prin urmare, Comisia nu poate concluziona că cea de-a treia condiție pusă de hotărârea Altmark este îndeplinită în cazul în speță.

(e)   Evaluarea costurilor unei întreprinderi tipice

| (106) | Dat fiind că înainte de anul 2005 întreprinderile furnizoare de servicii nu au fost selectate prin proceduri de achiziții publice, hotărârea Altmark solicită o evaluare comparativă cu costurile unei întreprinderi tipice. Autoritățile portugheze nu au furnizat elemente care să demonstreze că evaluarea costurilor s-a făcut pe baza evaluării costurilor unei întreprinderi tipice. |
| --- | --- |

(106)

Dat fiind că înainte de anul 2005 întreprinderile furnizoare de servicii nu au fost selectate prin proceduri de achiziții publice, hotărârea Altmark solicită o evaluare comparativă cu costurile unei întreprinderi tipice. Autoritățile portugheze nu au furnizat elemente care să demonstreze că evaluarea costurilor s-a făcut pe baza evaluării costurilor unei întreprinderi tipice.

| (107) | Prin urmare, Comisia trebuie să concluzioneze că cele patru criterii din hotărârea Altmark nu sunt îndeplinite în cazul în speță și că nu se poate exclude posibilitatea existenței unui avantaj pentru întreprinderile furnizoare de servicii în perioada cuprinsă între intrarea în vigoare a Decretului-lege nr. 393-B/98 și 2005, data încheierii aplicării regimului tranzitoriu stabilit prin Decretul-lege nr. 244/2003. |
| --- | --- |

(107)

Prin urmare, Comisia trebuie să concluzioneze că cele patru criterii din hotărârea Altmark nu sunt îndeplinite în cazul în speță și că nu se poate exclude posibilitatea existenței unui avantaj pentru întreprinderile furnizoare de servicii în perioada cuprinsă între intrarea în vigoare a Decretului-lege nr. 393-B/98 și 2005, data încheierii aplicării regimului tranzitoriu stabilit prin Decretul-lege nr. 244/2003.

| (108) | Plățile publice se fac unor întreprinderi anume, adică întreprinderilor însărcinate cu prestarea serviciului. Astfel, măsura în cauză poate fi considerată ca fiind specifică. |
| --- | --- |

(108)

Plățile publice se fac unor întreprinderi anume, adică întreprinderilor însărcinate cu prestarea serviciului. Astfel, măsura în cauză poate fi considerată ca fiind specifică.

| (109) | În consecință, Comisia concluzionează că poate exclude posibilitatea existenței unui avantaj selectiv pentru furnizorii de servicii în perioada cuprinsă între 1998 și 2005, data încheierii aplicării regimului tranzitoriu stabilit prin Decretul-lege nr. 244/2003. |
| --- | --- |

(109)

În consecință, Comisia concluzionează că poate exclude posibilitatea existenței unui avantaj selectiv pentru furnizorii de servicii în perioada cuprinsă între 1998 și 2005, data încheierii aplicării regimului tranzitoriu stabilit prin Decretul-lege nr. 244/2003.

1.1.2.   
  Avantaj selectiv pentru abatoare și centrele de tranșare, pentru importatorii de carne nedezosată de vită, mânzat, porc și pasăre, precum și pentru operatorii intracomunitari, și anume operatorii/recepționerii de carne nedezosată de vită, mânzat și porc

| (110) | Curtea de Justiție a considerat, în cauza GEMO (37), că faptul că activitatea de colectare și de eliminare a cadavrelor de animale și a deșeurilor de abator de care beneficiază abatoarele și crescătorii de animale este exercitată de întreprinderi private nu ar putea compromite eventuala calificare drept ajutor de stat, deoarece la originea regimului respectivei activități sunt autoritățile publice. |
| --- | --- |

(110)

Curtea de Justiție a considerat, în cauza GEMO (37), că faptul că activitatea de colectare și de eliminare a cadavrelor de animale și a deșeurilor de abator de care beneficiază abatoarele și crescătorii de animale este exercitată de întreprinderi private nu ar putea compromite eventuala calificare drept ajutor de stat, deoarece la originea regimului respectivei activități sunt autoritățile publice.

| (111) | În cazul de față, autoritățile portugheze sunt, de asemenea, la originea regimului activității și al finanțării acesteia, stabilit prin Decretele-lege nr. 393-B/98, nr. 197/2002 și nr. 244/2003. În consecință, Comisia concluzionează, în această fază, că regimurile respective sunt imputabile statului. |
| --- | --- |

(111)

În cazul de față, autoritățile portugheze sunt, de asemenea, la originea regimului activității și al finanțării acesteia, stabilit prin Decretele-lege nr. 393-B/98, nr. 197/2002 și nr. 244/2003. În consecință, Comisia concluzionează, în această fază, că regimurile respective sunt imputabile statului.

| (112) | În cauza GEMO, Curtea a precizat că sarcina financiară care derivă din eliminarea cadavrelor de animale și a deșeurilor de abator trebuie să fie considerată drept un cost inerent activității economice a crescătorilor de animale și a abatoarelor (38). Prin urmare, Curtea a concluzionat că articolul 107 alineatul (1) din TFUE trebuie să fie interpretat în sensul că un regim care asigură, în mod gratuit, pentru crescătorii de animale și pentru abatoare, colectarea și eliminarea cadavrelor de animale și a deșeurilor de abator trebuie să fie calificată drept ajutor de stat în favoarea agricultorilor și a abatoarelor. |
| --- | --- |

(112)

În cauza GEMO, Curtea a precizat că sarcina financiară care derivă din eliminarea cadavrelor de animale și a deșeurilor de abator trebuie să fie considerată drept un cost inerent activității economice a crescătorilor de animale și a abatoarelor (38). Prin urmare, Curtea a concluzionat că articolul 107 alineatul (1) din TFUE trebuie să fie interpretat în sensul că un regim care asigură, în mod gratuit, pentru crescătorii de animale și pentru abatoare, colectarea și eliminarea cadavrelor de animale și a deșeurilor de abator trebuie să fie calificată drept ajutor de stat în favoarea agricultorilor și a abatoarelor.

| (113) | În cazul în speță, se poate considera că eliminarea cadavrelor de animale și a deșeurilor de abator antrenează un cost inerent activității nu numai pentru abatoare și pentru centrele de tranșare, ci și pentru importatorii de carne nedezosată de vită, mânzat, porc și pasăre și pentru operatorii/recepționerii de carne nedezosată de vită, mânzat și porc. Comisia estimează că finanțarea descrisă a costurilor de colectare, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre prin alocări de la bugetul statului înainte de intrarea în vigoare a Decretului-lege nr. 197/2002 a avut drept rezultat scutirea utilizatorilor acestui serviciu de o taxă inerentă activității lor. |
| --- | --- |

(113)

În cazul în speță, se poate considera că eliminarea cadavrelor de animale și a deșeurilor de abator antrenează un cost inerent activității nu numai pentru abatoare și pentru centrele de tranșare, ci și pentru importatorii de carne nedezosată de vită, mânzat, porc și pasăre și pentru operatorii/recepționerii de carne nedezosată de vită, mânzat și porc. Comisia estimează că finanțarea descrisă a costurilor de colectare, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre prin alocări de la bugetul statului înainte de intrarea în vigoare a Decretului-lege nr. 197/2002 a avut drept rezultat scutirea utilizatorilor acestui serviciu de o taxă inerentă activității lor.

| (114) | Comisia concluzionează că există un avantaj pentru perioada anterioară impunerii unei taxe parafiscale. |
| --- | --- |

(114)

Comisia concluzionează că există un avantaj pentru perioada anterioară impunerii unei taxe parafiscale.

| (115) | În ceea ce privește perioada ulterioară intrării în vigoare a Decretului-lege nr. 197/2002 și a Decretului-lege nr. 244/2003, finanțarea activităților descrise mai sus a fost asigurată printr-o taxă parafiscală introdusă prin Decretul-lege nr. 197/2002 și modificată prin Decretul-lege nr. 244/2003. În conformitate cu măsura din Decretul-lege nr. 197/2002, erau scutite de la plata taxei abatoarele care asigurau colectarea, transportul, prelucrarea și eliminarea tuturor subproduselor în cauză, cu excepția MRS, fie în unitățile proprii, fie în centrele de tranșare, deoarece aceste unități își creaseră condiții de autonomie în ceea ce privește tratarea propriilor subproduse [a se vedea alineatul (2) din anexa 2 la Decretul-lege nr. 197/2002], precum și importatorii și operatorii intracomunitari de carne dezosată, deoarece aceasta nu generează subproduse supuse tratării obligatorii, în temeiul legislației comunitare și naționale. Decretul-lege nr. 244/2003 prevede scutirea operatorilor citați anterior, cu condiția aprobării unui plan de eliminare sau de utilizare conform condițiilor specifice impuse pentru diferitele categorii de materii. |
| --- | --- |

(115)

În ceea ce privește perioada ulterioară intrării în vigoare a Decretului-lege nr. 197/2002 și a Decretului-lege nr. 244/2003, finanțarea activităților descrise mai sus a fost asigurată printr-o taxă parafiscală introdusă prin Decretul-lege nr. 197/2002 și modificată prin Decretul-lege nr. 244/2003. În conformitate cu măsura din Decretul-lege nr. 197/2002, erau scutite de la plata taxei abatoarele care asigurau colectarea, transportul, prelucrarea și eliminarea tuturor subproduselor în cauză, cu excepția MRS, fie în unitățile proprii, fie în centrele de tranșare, deoarece aceste unități își creaseră condiții de autonomie în ceea ce privește tratarea propriilor subproduse [a se vedea alineatul (2) din anexa 2 la Decretul-lege nr. 197/2002], precum și importatorii și operatorii intracomunitari de carne dezosată, deoarece aceasta nu generează subproduse supuse tratării obligatorii, în temeiul legislației comunitare și naționale. Decretul-lege nr. 244/2003 prevede scutirea operatorilor citați anterior, cu condiția aprobării unui plan de eliminare sau de utilizare conform condițiilor specifice impuse pentru diferitele categorii de materii.

| (116) | Pentru a putea evalua dacă există un avantaj pentru abatoare și centrele de tranșare, pentru importatorii de carne nedezosată de vită, mânzat, porc și pasăre și pentru operatorii intracomunitari, și anume operatorii/recepționerii impozabili de carne nedezosată de vită, mânzat și porc, trebuie să se verifice în ce măsură contribuția care provine din taxă corespunde costului economic real al prestațiilor furnizate de serviciul de colectare. |
| --- | --- |

(116)

Pentru a putea evalua dacă există un avantaj pentru abatoare și centrele de tranșare, pentru importatorii de carne nedezosată de vită, mânzat, porc și pasăre și pentru operatorii intracomunitari, și anume operatorii/recepționerii impozabili de carne nedezosată de vită, mânzat și porc, trebuie să se verifice în ce măsură contribuția care provine din taxă corespunde costului economic real al prestațiilor furnizate de serviciul de colectare.

| (117) | Comisia notează că autoritățile portugheze au declarat, în scrisoarea din 20 ianuarie 2003, că taxele prevăzute în anexele 1 și 2 la Decretul nr. 197/2002, precum și taxa prevăzută la articolul 2 alineatul (2) pentru MRS, au fost calculate pe baza costurilor reale ale serviciilor care trebuiau furnizate, ținând cont de natura subproduselor generate de fiecare specie animală și de faptul că acestea sunt sau nu afectate. |
| --- | --- |

(117)

Comisia notează că autoritățile portugheze au declarat, în scrisoarea din 20 ianuarie 2003, că taxele prevăzute în anexele 1 și 2 la Decretul nr. 197/2002, precum și taxa prevăzută la articolul 2 alineatul (2) pentru MRS, au fost calculate pe baza costurilor reale ale serviciilor care trebuiau furnizate, ținând cont de natura subproduselor generate de fiecare specie animală și de faptul că acestea sunt sau nu afectate.

| (118) | Pentru autoritățile portugheze, această finanțare se aseamănă, sub toate aspectele, cu o compensare de către utilizatori a unui serviciu public de interes general. Sumele plătite de către operatorii impozabili nu erau forfetare, ci direct proporționale cu cantitățile de deșeuri efectiv transferate serviciului public și cu costul real al eliminării acestor deșeuri. |
| --- | --- |

(118)

Pentru autoritățile portugheze, această finanțare se aseamănă, sub toate aspectele, cu o compensare de către utilizatori a unui serviciu public de interes general. Sumele plătite de către operatorii impozabili nu erau forfetare, ci direct proporționale cu cantitățile de deșeuri efectiv transferate serviciului public și cu costul real al eliminării acestor deșeuri.

| (119) | În sprijinul acestor afirmații, autoritățile portugheze au trimis documente conținând cifre concrete pentru anul 2003, comparând costurile economice reale ale prestațiilor furnizate și contribuțiile care provin din taxa corespunzătoare. Pentru restul anului 2002, după intrarea în vigoare a Decretului-lege nr. 197/2002 în octombrie 2002, autoritățile portugheze nu au trimis niciun document cu privire la veniturile care au rezultat din perceperea taxei. |
| --- | --- |

(119)

În sprijinul acestor afirmații, autoritățile portugheze au trimis documente conținând cifre concrete pentru anul 2003, comparând costurile economice reale ale prestațiilor furnizate și contribuțiile care provin din taxa corespunzătoare. Pentru restul anului 2002, după intrarea în vigoare a Decretului-lege nr. 197/2002 în octombrie 2002, autoritățile portugheze nu au trimis niciun document cu privire la veniturile care au rezultat din perceperea taxei.

| (120) | Pentru anii 2004 și 2005, autoritățile portugheze au transmis documente conținând cifre concrete cu privire la costurile operațiunilor efectuate, însă nu și venitul obținut din taxa impusă operatorilor pentru care nu se aprobase încă planul de eliminare și de utilizare și care, din acest motiv, erau încă supuși plății taxei stabilite prin regimul tranzitoriu prevăzut în Decretul-lege nr. 244/2003. |
| --- | --- |

(120)

Pentru anii 2004 și 2005, autoritățile portugheze au transmis documente conținând cifre concrete cu privire la costurile operațiunilor efectuate, însă nu și venitul obținut din taxa impusă operatorilor pentru care nu se aprobase încă planul de eliminare și de utilizare și care, din acest motiv, erau încă supuși plății taxei stabilite prin regimul tranzitoriu prevăzut în Decretul-lege nr. 244/2003.

| (121) | Pentru anii 2002, 2004 și 2005, conform documentelor furnizate de autoritățile portugheze, Comisia nu poate constata dacă contribuțiile persoanelor impozabile sunt direct proporționale cu cantitățile de deșeuri puse efectiv la dispoziția serviciului de colectare și cu costul real al eliminării acestor deșeuri. |
| --- | --- |

(121)

Pentru anii 2002, 2004 și 2005, conform documentelor furnizate de autoritățile portugheze, Comisia nu poate constata dacă contribuțiile persoanelor impozabile sunt direct proporționale cu cantitățile de deșeuri puse efectiv la dispoziția serviciului de colectare și cu costul real al eliminării acestor deșeuri.

| (122) | Comisia concluzionează că nu există niciun avantaj pentru anul 2003, deoarece contribuțiile plătitorilor taxei au fost direct proporționale cu costurile serviciilor primite. |
| --- | --- |

(122)

Comisia concluzionează că nu există niciun avantaj pentru anul 2003, deoarece contribuțiile plătitorilor taxei au fost direct proporționale cu costurile serviciilor primite.

| (123) | În schimb, Comisia nu poate exclude posibilitatea existenței unui avantaj pentru abatoarele și centrele de tranșare, pentru importatorii de carne nedezosată de vită, mânzat, porc și pasăre și pentru operatorii intracomunitari, și anume operatorii/recepționerii de carne nedezosată de vită, mânzat și porc supuși plății taxei în perioada cuprinsă între octombrie 2002 și 1 ianuarie 2003, precum și în 2004 și 2005. |
| --- | --- |

(123)

În schimb, Comisia nu poate exclude posibilitatea existenței unui avantaj pentru abatoarele și centrele de tranșare, pentru importatorii de carne nedezosată de vită, mânzat, porc și pasăre și pentru operatorii intracomunitari, și anume operatorii/recepționerii de carne nedezosată de vită, mânzat și porc supuși plății taxei în perioada cuprinsă între octombrie 2002 și 1 ianuarie 2003, precum și în 2004 și 2005.

1.1.3.   
  Avantaj selectiv pentru crescătorii de animale

| (124) | În cazul în speță, se poate considera că eliminarea cadavrelor de animale și a deșeurilor de abator constituie un cost inerent activității, nu numai pentru abatoare și pentru centrele de tranșare, ci și pentru crescătorii de animale, cărora, din cauza legilor pieței, le-ar fi transferată cel puțin o parte din taxa pentru serviciile menționate. În conformitate cu hotărârea GEMO citată anterior, Comisia consideră că finanțarea descrisă a costurilor de colectare, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre prin alocări de la bugetul statului înainte de intrarea în vigoare a Decretului-lege nr. 197/2002 a condus la scutirea utilizatorilor acestui serviciu de o taxă inerentă activității lor. |
| --- | --- |

(124)

În cazul în speță, se poate considera că eliminarea cadavrelor de animale și a deșeurilor de abator constituie un cost inerent activității, nu numai pentru abatoare și pentru centrele de tranșare, ci și pentru crescătorii de animale, cărora, din cauza legilor pieței, le-ar fi transferată cel puțin o parte din taxa pentru serviciile menționate. În conformitate cu hotărârea GEMO citată anterior, Comisia consideră că finanțarea descrisă a costurilor de colectare, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre prin alocări de la bugetul statului înainte de intrarea în vigoare a Decretului-lege nr. 197/2002 a condus la scutirea utilizatorilor acestui serviciu de o taxă inerentă activității lor.

| (125) | Comisia concluzionează că există un avantaj pentru perioada anterioară impunerii taxei parafiscale. |
| --- | --- |

(125)

Comisia concluzionează că există un avantaj pentru perioada anterioară impunerii taxei parafiscale.

| (126) | Astfel cum s-a arătat mai sus, măsurile puse în aplicare de autoritățile portugheze pentru a-și asuma colectarea, transportul, prelucrarea și eliminarea subproduselor din carne de mamifere și de pasăre ar fi putut să îi scutească pe crescătorii de animale de taxe care, în condiții normale, ar fi fost, parțial, în sarcina acestora. Din Decretul-lege nr. 197/2002 și din regimul tranzitoriu prevăzut în Decretul-lege nr. 244/2003 reiese că crescătorii de animale nu sunt supuși taxei în cauză. Autoritățile portugheze au declarat că înainte de sfârșitul anului 2005 costurile de colectare au fost transferate întregii filiere. Comisia constată că cele două facturi furnizate de autoritățile portugheze prevăd efectiv transferarea taxei în temeiul Decretului-lege nr. 197/2002 și al Decretului-lege nr. 244/2003 de către unul dintre abatoare în octombrie 2002 și în octombrie 2003. Afirmația autorităților portugheze potrivit căreia, în conformitate cu legile pieței, costurile au fost transferate asupra întregii filiere, inclusiv crescătorii de animale, este susținută de documentele transmise. Comisia concluzionează că crescătorii au suportat costurile aferente activității lor și, astfel, nu au beneficiat de un avantaj specific. |
| --- | --- |

(126)

Astfel cum s-a arătat mai sus, măsurile puse în aplicare de autoritățile portugheze pentru a-și asuma colectarea, transportul, prelucrarea și eliminarea subproduselor din carne de mamifere și de pasăre ar fi putut să îi scutească pe crescătorii de animale de taxe care, în condiții normale, ar fi fost, parțial, în sarcina acestora. Din Decretul-lege nr. 197/2002 și din regimul tranzitoriu prevăzut în Decretul-lege nr. 244/2003 reiese că crescătorii de animale nu sunt supuși taxei în cauză. Autoritățile portugheze au declarat că înainte de sfârșitul anului 2005 costurile de colectare au fost transferate întregii filiere. Comisia constată că cele două facturi furnizate de autoritățile portugheze prevăd efectiv transferarea taxei în temeiul Decretului-lege nr. 197/2002 și al Decretului-lege nr. 244/2003 de către unul dintre abatoare în octombrie 2002 și în octombrie 2003. Afirmația autorităților portugheze potrivit căreia, în conformitate cu legile pieței, costurile au fost transferate asupra întregii filiere, inclusiv crescătorii de animale, este susținută de documentele transmise. Comisia concluzionează că crescătorii au suportat costurile aferente activității lor și, astfel, nu au beneficiat de un avantaj specific.

| (127) | Comisia constată că crescătorii de animale au beneficiat de un avantaj numai în perioada anterioară aplicării taxei. |
| --- | --- |

(127)

Comisia constată că crescătorii de animale au beneficiat de un avantaj numai în perioada anterioară aplicării taxei.

| (128) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia constată existența unui avantaj în ceea ce privește colectarea, transportul, prelucrarea și eliminarea subproduselor de origine animală, în favoarea abatoarelor și a importatorilor pentru toate perioadele, cu excepția anului 2003, și numai în favoarea crescătorilor de animale în perioada anterioară aplicării taxei. |
| --- | --- |

(128)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia constată existența unui avantaj în ceea ce privește colectarea, transportul, prelucrarea și eliminarea subproduselor de origine animală, în favoarea abatoarelor și a importatorilor pentru toate perioadele, cu excepția anului 2003, și numai în favoarea crescătorilor de animale în perioada anterioară aplicării taxei.

1.2.   AVANTAJE FINANȚATE DIN RESURSE DE STAT

| (129) | Articolul 107 alineatul (1) din TFUE vizează ajutoarele acordate de statele membre sau din resurse de stat. Cu alte cuvinte, măsura în cauză trebuie să fie imputabilă statului și să fie acordată din resurse de stat. |
| --- | --- |

(129)

Articolul 107 alineatul (1) din TFUE vizează ajutoarele acordate de statele membre sau din resurse de stat. Cu alte cuvinte, măsura în cauză trebuie să fie imputabilă statului și să fie acordată din resurse de stat.

| (130) | În cazul în speță, finanțarea costurilor legate de operațiunile de colectare, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre a fost asigurată între 1999 și octombrie 2002 din veniturile directe ale statului și, începând din octombrie 2002, din veniturile dintr-o taxă parafiscală aplicată abatoarelor, importatorilor de carne nedezosată de vită, mânzat și porc și operatorilor intracomunitari, și anume operatorilor/recepționerilor de carne nedezosată de vită, mânzat și porc. |
| --- | --- |

(130)

În cazul în speță, finanțarea costurilor legate de operațiunile de colectare, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre a fost asigurată între 1999 și octombrie 2002 din veniturile directe ale statului și, începând din octombrie 2002, din veniturile dintr-o taxă parafiscală aplicată abatoarelor, importatorilor de carne nedezosată de vită, mânzat și porc și operatorilor intracomunitari, și anume operatorilor/recepționerilor de carne nedezosată de vită, mânzat și porc.

| (131) | Plățile către furnizorii de servicii asigurate din venituri directe ale statului sunt avantaje finanțate din resurse de stat. Faptul că serviciul public în cauză este finanțat din bugetul de stat, începând din 1999 și înainte de aplicarea taxei în 2002, implică faptul că întreprinderile care realizează acest serviciu beneficiază de fondurile publice pentru a acoperi cheltuielile derivate din serviciul respectiv. |
| --- | --- |

(131)

Plățile către furnizorii de servicii asigurate din venituri directe ale statului sunt avantaje finanțate din resurse de stat. Faptul că serviciul public în cauză este finanțat din bugetul de stat, începând din 1999 și înainte de aplicarea taxei în 2002, implică faptul că întreprinderile care realizează acest serviciu beneficiază de fondurile publice pentru a acoperi cheltuielile derivate din serviciul respectiv.

| (132) | Taxele aplicate între septembrie 2002 și noiembrie 2005 nu intră sub incidența dispozițiilor din TFUE privind ajutoarele de stat decât în cazul în care acestea constituie modul de finanțare a unei măsuri de ajutor și, prin urmare, fac parte integrantă din măsură (39). |
| --- | --- |

(132)

Taxele aplicate între septembrie 2002 și noiembrie 2005 nu intră sub incidența dispozițiilor din TFUE privind ajutoarele de stat decât în cazul în care acestea constituie modul de finanțare a unei măsuri de ajutor și, prin urmare, fac parte integrantă din măsură (39).

| (133) | Toate taxele se plătesc către INGA prin procedura de taxare inversă. Taxele percepute de la operatori constituiau veniturile INGA și erau plătite direct acestuia. |
| --- | --- |

(133)

Toate taxele se plătesc către INGA prin procedura de taxare inversă. Taxele percepute de la operatori constituiau veniturile INGA și erau plătite direct acestuia.

| (134) | Pentru ca o taxă să fie considerată ca făcând parte integrantă dintr-o măsură de ajutor, trebuie să existe o legătură de alocare obligatorie între taxă și măsura de ajutor în temeiul reglementărilor naționale relevante, în sensul că veniturile din impozit sunt destinate obligatoriu finanțării ajutorului (40). |
| --- | --- |

(134)

Pentru ca o taxă să fie considerată ca făcând parte integrantă dintr-o măsură de ajutor, trebuie să existe o legătură de alocare obligatorie între taxă și măsura de ajutor în temeiul reglementărilor naționale relevante, în sensul că veniturile din impozit sunt destinate obligatoriu finanțării ajutorului (40).

| (135) | Dat fiind faptul că taxele constituiau venituri ale INGA și erau plătite direct acestuia, Comisia consideră că taxa face parte integrantă din măsura de ajutor. |
| --- | --- |

(135)

Dat fiind faptul că taxele constituiau venituri ale INGA și erau plătite direct acestuia, Comisia consideră că taxa face parte integrantă din măsura de ajutor.

| (136) | În ceea ce privește chestiunea dacă veniturile din taxele parafiscale în cazul în speță pot sau nu pot fi considerate resurse de stat, este important de notat că, pentru resursele de stat, nu trebuie făcută nicio distincție între cazurile în care ajutorul este acordat direct de stat sau de organisme publice sau private care au fost desemnate sau create de stat. La 15 iulie 2004, Curtea de Justiție, în hotărârea pronunțată în cauza Pearle și alții (41), a arătat că cotizațiile obligatorii colectate de un organism intermediar de la toate întreprinderile dintr-un sector profesional dat nu sunt considerate resurse de stat decât dacă îndeplinesc cumulativ următoarele patru condiții:






  (a) | măsura în cauză este stabilită de organul profesional care reprezintă întreprinderile și angajații dintr-un sector profesional și nu servește drept instrument pentru punerea în aplicare a politicilor stabilite de stat; |
| --- | --- | --- |

(136)

În ceea ce privește chestiunea dacă veniturile din taxele parafiscale în cazul în speță pot sau nu pot fi considerate resurse de stat, este important de notat că, pentru resursele de stat, nu trebuie făcută nicio distincție între cazurile în care ajutorul este acordat direct de stat sau de organisme publice sau private care au fost desemnate sau create de stat. La 15 iulie 2004, Curtea de Justiție, în hotărârea pronunțată în cauza Pearle și alții (41), a arătat că cotizațiile obligatorii colectate de un organism intermediar de la toate întreprinderile dintr-un sector profesional dat nu sunt considerate resurse de stat decât dacă îndeplinesc cumulativ următoarele patru condiții:

(a)

măsura în cauză este stabilită de organul profesional care reprezintă întreprinderile și angajații dintr-un sector profesional și nu servește drept instrument pentru punerea în aplicare a politicilor stabilite de stat;

| (b) | obiectivele măsurii în cauză sunt în totalitate finanțate din cotizațiile întreprinderilor din sector; |
| --- | --- |

(b)

obiectivele măsurii în cauză sunt în totalitate finanțate din cotizațiile întreprinderilor din sector;

| (c) | modul de finanțare și procentul/valoarea cotizațiilor sunt hotărâte la nivelul organismului profesional al sectorului de către reprezentanții angajatorilor și ai angajaților, fără nicio intervenție din partea statului; |
| --- | --- |

(c)

modul de finanțare și procentul/valoarea cotizațiilor sunt hotărâte la nivelul organismului profesional al sectorului de către reprezentanții angajatorilor și ai angajaților, fără nicio intervenție din partea statului;

| (d) | cotizațiile sunt utilizate obligatoriu pentru finanțarea măsurii, fără posibilitatea ca statul să intervină. |
| --- | --- |

(d)

cotizațiile sunt utilizate obligatoriu pentru finanțarea măsurii, fără posibilitatea ca statul să intervină.

| (137) | Pe baza informațiilor disponibile, reiese că prima condiție din hotărârea Pearle și alții. nu este îndeplinită, în sensul că măsura a fost stabilită printr-un decret-lege, în vederea punerii în aplicare a unei politici stabilite de către stat, în scopul de a combate ESB. |
| --- | --- |

(137)

Pe baza informațiilor disponibile, reiese că prima condiție din hotărârea Pearle și alții. nu este îndeplinită, în sensul că măsura a fost stabilită printr-un decret-lege, în vederea punerii în aplicare a unei politici stabilite de către stat, în scopul de a combate ESB.

| (138) | În plus, a treia și a patra condiție nu sunt îndeplinite deoarece modul de finanțare este reglementat de decretele-lege menționate. În consecință, autoritățile portugheze au ocazia să intervină în determinarea modalităților de finanțare a măsurii. |
| --- | --- |

(138)

În plus, a treia și a patra condiție nu sunt îndeplinite deoarece modul de finanțare este reglementat de decretele-lege menționate. În consecință, autoritățile portugheze au ocazia să intervină în determinarea modalităților de finanțare a măsurii.

| (139) | Dat fiind că nu sunt îndeplinite toate condițiile din hotărârea Pearle și alții și că statul exercită un control hotărâtor asupra modalităților de finanțare a măsurii de ajutor, Comisia consideră că veniturile din taxele parafiscale constituie de fapt resurse de stat imputabile statului. |
| --- | --- |

(139)

Dat fiind că nu sunt îndeplinite toate condițiile din hotărârea Pearle și alții și că statul exercită un control hotărâtor asupra modalităților de finanțare a măsurii de ajutor, Comisia consideră că veniturile din taxele parafiscale constituie de fapt resurse de stat imputabile statului.

1.3.   DENATURAREA CONCURENȚEI ȘI EFECTELE ASUPRA SCHIMBURILOR COMERCIALE

| (140) | În conformitate cu jurisprudența Curții de justiție, consolidarea poziției concurențiale a unei întreprinderi ca urmare a acordării unui ajutor de stat denotă, în general, o denaturare a concurenței în raport cu alte întreprinderi concurente care nu ar beneficia de acest ajutor (42). |
| --- | --- |

(140)

În conformitate cu jurisprudența Curții de justiție, consolidarea poziției concurențiale a unei întreprinderi ca urmare a acordării unui ajutor de stat denotă, în general, o denaturare a concurenței în raport cu alte întreprinderi concurente care nu ar beneficia de acest ajutor (42).

| (141) | Măsura poate avea o influență asupra poziției Portugaliei în sectorul cărnii (43). Întrucât întreprinderile portugheze operează pe o piață internațională puternic concurențială, măsura denaturează sau riscă să denatureze concurența. De asemenea, măsura poate afecta schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(141)

Măsura poate avea o influență asupra poziției Portugaliei în sectorul cărnii (43). Întrucât întreprinderile portugheze operează pe o piață internațională puternic concurențială, măsura denaturează sau riscă să denatureze concurența. De asemenea, măsura poate afecta schimburile comerciale dintre statele membre.

| (142) | Autoritățile portugheze au avansat ideea că, din cauza embargoului asupra expedierilor, în special de bovine vii, făină din carne și din oase, ca atare sau conținută în alte produse, nu existau schimburi comerciale, ceea ce ar implica faptul că nu putea fi vorba de denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(142)

Autoritățile portugheze au avansat ideea că, din cauza embargoului asupra expedierilor, în special de bovine vii, făină din carne și din oase, ca atare sau conținută în alte produse, nu existau schimburi comerciale, ceea ce ar implica faptul că nu putea fi vorba de denaturarea concurenței.

| (143) | În acest sens, trebuie amintit că, conform jurisprudenței (44), un ajutor poate să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre și să denatureze concurența, chiar dacă întreprinderea beneficiară, fiind în concurență cu producători din alte state membre, nu participă ea însăși la exporturi; într-adevăr, atunci când un stat membru acordă un ajutor unei întreprinderi, oferta internă poate fi menținută sau sporită, consecința fiind că șansele întreprinderilor stabilite în alte state membre de a-și oferi serviciile pe piața acelui stat membru sunt diminuate. |
| --- | --- |

(143)

În acest sens, trebuie amintit că, conform jurisprudenței (44), un ajutor poate să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre și să denatureze concurența, chiar dacă întreprinderea beneficiară, fiind în concurență cu producători din alte state membre, nu participă ea însăși la exporturi; într-adevăr, atunci când un stat membru acordă un ajutor unei întreprinderi, oferta internă poate fi menținută sau sporită, consecința fiind că șansele întreprinderilor stabilite în alte state membre de a-și oferi serviciile pe piața acelui stat membru sunt diminuate.

| (144) | În aceste condiții, Comisia consideră că faptul că expedierea produselor menționate mai sus din Portugalia către alte state membre a fost interzisă nu afectează faptul că ajutorul este în măsură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale. |
| --- | --- |

(144)

În aceste condiții, Comisia consideră că faptul că expedierea produselor menționate mai sus din Portugalia către alte state membre a fost interzisă nu afectează faptul că ajutorul este în măsură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale.

1.4.   CONCLUZII

| (145) | Comisia consideră că măsura instituită prin Decretele-lege nr. 393-B/98, nr. 197/2002 și nr. 244/2003 în ceea ce privește colectarea, transportul, prelucrarea și eliminarea unor subproduse de origine animală constituie un ajutor de stat în favoarea abatoarelor și a importatorilor în perioada de aplicare a Decretului-lege nr. 393-B/98 și până la sfârșitul aplicării regimului tranzitoriu instituit prin Decretul-lege nr. 244/2003, cu excepția anului 2003 pentru care autoritățile portugheze au putut demonstra că nu a existat niciun avantaj. |
| --- | --- |

(145)

Comisia consideră că măsura instituită prin Decretele-lege nr. 393-B/98, nr. 197/2002 și nr. 244/2003 în ceea ce privește colectarea, transportul, prelucrarea și eliminarea unor subproduse de origine animală constituie un ajutor de stat în favoarea abatoarelor și a importatorilor în perioada de aplicare a Decretului-lege nr. 393-B/98 și până la sfârșitul aplicării regimului tranzitoriu instituit prin Decretul-lege nr. 244/2003, cu excepția anului 2003 pentru care autoritățile portugheze au putut demonstra că nu a existat niciun avantaj.

| (146) | În ceea ce privește crescătorii de animale, Comisia consideră că măsura constituie un ajutor de stat care intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) pentru perioada anterioară aplicării taxei. |
| --- | --- |

(146)

În ceea ce privește crescătorii de animale, Comisia consideră că măsura constituie un ajutor de stat care intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) pentru perioada anterioară aplicării taxei.

| (147) | În ceea ce privește întreprinderile furnizoare de servicii, Comisia concluzionează că în perioada cuprinsă între intrarea în vigoare a Decretului-lege nr. 393-B/98 și anul 2005, data la care ia sfârșit aplicarea regimului tranzitoriu stabilit prin Decretul-lege nr. 244/2003, nu se poate exclude posibilitatea existenței unui ajutor de stat. |
| --- | --- |

(147)

În ceea ce privește întreprinderile furnizoare de servicii, Comisia concluzionează că în perioada cuprinsă între intrarea în vigoare a Decretului-lege nr. 393-B/98 și anul 2005, data la care ia sfârșit aplicarea regimului tranzitoriu stabilit prin Decretul-lege nr. 244/2003, nu se poate exclude posibilitatea existenței unui ajutor de stat.

2.   ILEGALITATEA AJUTORULUI

| (148) | Comisia constată că Portugalia nu a notificat, în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE, nici măsurile de ajutor acordate din 1999, nici regimurile prevăzute în Decretele-lege nr. 197/2002 și nr. 244/2003. Articolul 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului definește „ajutorul ilegal” ca un ajutor nou pus în aplicare prin încălcarea articolului 93 alineatul (3) din tratat. |
| --- | --- |

(148)

Comisia constată că Portugalia nu a notificat, în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE, nici măsurile de ajutor acordate din 1999, nici regimurile prevăzute în Decretele-lege nr. 197/2002 și nr. 244/2003. Articolul 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului definește „ajutorul ilegal” ca un ajutor nou pus în aplicare prin încălcarea articolului 93 alineatul (3) din tratat.

| (149) | Din faptul că măsurile puse în aplicare de Portugalia conțin elemente de ajutor de stat rezultă că este vorba despre ajutoare noi, nenotificate Comisiei și care sunt, din acest motiv, ilegale în sensul TFUE. |
| --- | --- |

(149)

Din faptul că măsurile puse în aplicare de Portugalia conțin elemente de ajutor de stat rezultă că este vorba despre ajutoare noi, nenotificate Comisiei și care sunt, din acest motiv, ilegale în sensul TFUE.

| (150) | Examinarea compatibilității eventualelor ajutoare se va realiza în două părți: într-o primă parte, Comisia va examina compatibilitatea ajutoarelor acordate întreprinderilor furnizoare de servicii, iar în partea a doua va examina compatibilitatea eventualelor ajutoare acordate centrelor de sacrificare și de tranșare, importatorilor și operatorilor intracomunitari din sector, precum și crescătorilor de animale. |
| --- | --- |

(150)

Examinarea compatibilității eventualelor ajutoare se va realiza în două părți: într-o primă parte, Comisia va examina compatibilitatea ajutoarelor acordate întreprinderilor furnizoare de servicii, iar în partea a doua va examina compatibilitatea eventualelor ajutoare acordate centrelor de sacrificare și de tranșare, importatorilor și operatorilor intracomunitari din sector, precum și crescătorilor de animale.

| (151) | Deoarece este vorba de un ajutor finanțat prin intermediul unei taxe parafiscale începând din anul 2002, în cazul căruia finanțarea face parte integrantă din măsura de ajutor, atât acțiunile finanțate, și anume ajutoarele, cât și finanțarea acestora trebuie să facă obiectul unei examinări a Comisiei. Astfel, potrivit Curții de Justiție, atunci când modul de finanțare a unui ajutor, în special prin intermediul unor cotizații obligatorii, face parte integrantă din măsura de ajutor, examinarea acesteia din urmă de către Comisie trebuie să ia în considerare, în mod obligatoriu, modul de finanțare (45). Astfel cum s-a demonstrat la considerentul 135 din prezenta decizie, modul de finanțare a ajutorului trebuie să fie considerat ca făcând parte integrantă din măsura de ajutor. |
| --- | --- |

(151)

Deoarece este vorba de un ajutor finanțat prin intermediul unei taxe parafiscale începând din anul 2002, în cazul căruia finanțarea face parte integrantă din măsura de ajutor, atât acțiunile finanțate, și anume ajutoarele, cât și finanțarea acestora trebuie să facă obiectul unei examinări a Comisiei. Astfel, potrivit Curții de Justiție, atunci când modul de finanțare a unui ajutor, în special prin intermediul unor cotizații obligatorii, face parte integrantă din măsura de ajutor, examinarea acesteia din urmă de către Comisie trebuie să ia în considerare, în mod obligatoriu, modul de finanțare (45). Astfel cum s-a demonstrat la considerentul 135 din prezenta decizie, modul de finanțare a ajutorului trebuie să fie considerat ca făcând parte integrantă din măsura de ajutor.

3.   EXAMINAREA COMPATIBILITĂȚII AJUTOARELOR

3.1.   ANALIZĂ PRIN PRISMA DISPOZIȚIILOR APLICABILE AJUTOARELOR NENOTIFICATE

3.1.1.   
  Ajutoare în favoarea întreprinderilor furnizoare de servicii

(a)   Compatibilitatea ajutoarelor în conformitate cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE

| (152) | Interdicția prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din TFUE cunoaște excepții. |
| --- | --- |

(152)

Interdicția prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din TFUE cunoaște excepții.

| (153) | Din jurisprudența Curții reiese că compensațiile pentru servicii publice nu constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE dacă îndeplinesc anumite condiții (a se vedea considerentul 89 din prezenta decizie]. Cu toate acestea, în cazul în care compensațiile pentru serviciu public nu îndeplinesc condițiile respective, iar criteriile generale de aplicabilitate ale articolului 107 alineatul (1) din TFUE sunt îndeplinite, compensațiile constituie ajutoare de stat care pot, totuși, să fie declarate compatibile cu TFUE în conformitate cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE dacă acestea sunt necesare funcționării serviciilor de interes economic general și nu afectează desfășurarea schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului Uniunii. Comisia a precizat condițiile care trebuie îndeplinite pentru a se ajunge la acest echilibru. În Comunicarea privind serviciile de interes general în Europa din 2001
   (46), Comisia a precizat că trebuie să se garanteze că toate restricțiile impuse normelor din Tratatul CE, în special restricțiile privind concurența și libertățile legate de piața internă nu depășesc ceea ce este strict necesar pentru a garanta buna executare a misiunii de serviciu public. Aceasta implică în special faptul că tariful nu depășește costurile nete suplimentare generate de misiunea încredințată întreprinderii în cauză. De asemenea, Comisia a precizat ulterior care sunt condițiile respective, în Cadrul comunitar pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public
   (47) și în decizia din 28 noiembrie 2005 privind aplicarea articolului 86 alineatul (2) (48). În ceea ce privește calculul compensației, Comisia a precizat că valoarea compensației nu poate depăși ceea ce este necesar pentru a acoperi costurile ocazionate de executarea obligațiilor de serviciu public, ținând cont de veniturile aferente, precum și de un profit rezonabil pentru executarea acestor obligații. Profitul rezonabil poate include, parțial sau total, creșterile de productivitate realizate de întreprinderea în cauză pe o perioadă limitată convenită, fără a reduce nivelul calității serviciilor încredințate întreprinderii de către stat. |
| --- | --- |

(153)

Din jurisprudența Curții reiese că compensațiile pentru servicii publice nu constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE dacă îndeplinesc anumite condiții (a se vedea considerentul 89 din prezenta decizie]. Cu toate acestea, în cazul în care compensațiile pentru serviciu public nu îndeplinesc condițiile respective, iar criteriile generale de aplicabilitate ale articolului 107 alineatul (1) din TFUE sunt îndeplinite, compensațiile constituie ajutoare de stat care pot, totuși, să fie declarate compatibile cu TFUE în conformitate cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE dacă acestea sunt necesare funcționării serviciilor de interes economic general și nu afectează desfășurarea schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului Uniunii. Comisia a precizat condițiile care trebuie îndeplinite pentru a se ajunge la acest echilibru. În Comunicarea privind serviciile de interes general în Europa din 2001
   (46), Comisia a precizat că trebuie să se garanteze că toate restricțiile impuse normelor din Tratatul CE, în special restricțiile privind concurența și libertățile legate de piața internă nu depășesc ceea ce este strict necesar pentru a garanta buna executare a misiunii de serviciu public. Aceasta implică în special faptul că tariful nu depășește costurile nete suplimentare generate de misiunea încredințată întreprinderii în cauză. De asemenea, Comisia a precizat ulterior care sunt condițiile respective, în Cadrul comunitar pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public
   (47) și în decizia din 28 noiembrie 2005 privind aplicarea articolului 86 alineatul (2) (48). În ceea ce privește calculul compensației, Comisia a precizat că valoarea compensației nu poate depăși ceea ce este necesar pentru a acoperi costurile ocazionate de executarea obligațiilor de serviciu public, ținând cont de veniturile aferente, precum și de un profit rezonabil pentru executarea acestor obligații. Profitul rezonabil poate include, parțial sau total, creșterile de productivitate realizate de întreprinderea în cauză pe o perioadă limitată convenită, fără a reduce nivelul calității serviciilor încredințate întreprinderii de către stat.

| (154) | Punctul 18 din Cadrul comunitar pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public precizează că prin „profit rezonabil” trebuie să se înțeleagă o rată a rentabilității capitalurilor proprii care ține seama de riscul sau de absența riscului pe care și-l asumă întreprinderea ca rezultat al intervenției statului membru, în special dacă acesta din urmă acordă drepturi exclusive și speciale. În mod normal, acest nivel nu depășește nivelul mediu constatat în sectorul în cauză în cursul ultimilor ani. În sectoarele în care nu există nicio întreprindere comparabilă cu cea căreia i-a fost încredințată gestionarea serviciului de interes economic general, poate fi făcută o comparație cu întreprinderi stabilite în alte state membre sau, la nevoie, aparținând altor sectoare, cu condiția să fie luate în considerare caracteristicile specifice fiecărei întreprinderi. Pentru a determina ce înseamnă profit rezonabil, statul membru poate introduce criterii de stimulare legate în special de calitatea serviciului prestat și de creșterile de productivitate. |
| --- | --- |

(154)

Punctul 18 din Cadrul comunitar pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public precizează că prin „profit rezonabil” trebuie să se înțeleagă o rată a rentabilității capitalurilor proprii care ține seama de riscul sau de absența riscului pe care și-l asumă întreprinderea ca rezultat al intervenției statului membru, în special dacă acesta din urmă acordă drepturi exclusive și speciale. În mod normal, acest nivel nu depășește nivelul mediu constatat în sectorul în cauză în cursul ultimilor ani. În sectoarele în care nu există nicio întreprindere comparabilă cu cea căreia i-a fost încredințată gestionarea serviciului de interes economic general, poate fi făcută o comparație cu întreprinderi stabilite în alte state membre sau, la nevoie, aparținând altor sectoare, cu condiția să fie luate în considerare caracteristicile specifice fiecărei întreprinderi. Pentru a determina ce înseamnă profit rezonabil, statul membru poate introduce criterii de stimulare legate în special de calitatea serviciului prestat și de creșterile de productivitate.

| (155) | Astfel cum s-a arătat la considerentul 99 și următoarele din prezenta decizie, Comisia nu poate concluziona, plecând de la elementele furnizate de autoritățile portugheze, că la calculul compensației s-a ținut cont de un profit rezonabil care nu depășește nivelul mediu din sector. Serviciile Comisiei au solicitat în repetate rânduri autorităților portugheze să furnizeze toate elementele necesare pentru a se putea determina dacă în cazul în speță sunt reunite condițiile derogării pentru ajutoarele de stat acordate sub forma unui serviciu de interes economic general. Într-adevăr, în cadrul elementelor furnizate de autoritățile portugheze nu se menționează nicăieri că s-ar fi făcut o comparație cu alte întreprinderi pentru a stabili nivelul mediu constatat în sectorul în cauză. |
| --- | --- |

(155)

Astfel cum s-a arătat la considerentul 99 și următoarele din prezenta decizie, Comisia nu poate concluziona, plecând de la elementele furnizate de autoritățile portugheze, că la calculul compensației s-a ținut cont de un profit rezonabil care nu depășește nivelul mediu din sector. Serviciile Comisiei au solicitat în repetate rânduri autorităților portugheze să furnizeze toate elementele necesare pentru a se putea determina dacă în cazul în speță sunt reunite condițiile derogării pentru ajutoarele de stat acordate sub forma unui serviciu de interes economic general. Într-adevăr, în cadrul elementelor furnizate de autoritățile portugheze nu se menționează nicăieri că s-ar fi făcut o comparație cu alte întreprinderi pentru a stabili nivelul mediu constatat în sectorul în cauză.

| (156) | Prin urmare, Comisia nu poate constata compatibilitatea ajutoarelor în favoarea furnizorilor de servicii în sensul articolului 106 alineatul (2) din TFUE. |
| --- | --- |

(156)

Prin urmare, Comisia nu poate constata compatibilitatea ajutoarelor în favoarea furnizorilor de servicii în sensul articolului 106 alineatul (2) din TFUE.

(b)   Compatibilitatea ajutoarelor în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE

| (157) | Articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE prevede că pot fi considerate compatibile cu piața comună ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau regiuni economice când acestea nu afectează condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. Pentru a putea beneficia de derogarea vizată la punctul menționat, ajutoarele trebuie să contribuie la dezvoltarea sectorului în cauză. |
| --- | --- |

(157)

Articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE prevede că pot fi considerate compatibile cu piața comună ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau regiuni economice când acestea nu afectează condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. Pentru a putea beneficia de derogarea vizată la punctul menționat, ajutoarele trebuie să contribuie la dezvoltarea sectorului în cauză.

| (158) | În cazul în speță, autoritățile portugheze declară că și-au asumat toate costurile legate de operațiunile de colectare, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre începând din 1999. Din octombrie 2002, finanțarea costurilor legate de aceleași operațiuni de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre este asigurată din veniturile obținute dintr-o taxă aplicată abatoarelor, importatorilor de carne nedezosată de vită, mânzat și porc și operatorilor intracomunitari, și anume operatorii/recepționerii de carne nedezosată de vită, mânzat și porc atunci când aceștia nu efectuează ei înșiși operațiunile respective. |
| --- | --- |

(158)

În cazul în speță, autoritățile portugheze declară că și-au asumat toate costurile legate de operațiunile de colectare, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre începând din 1999. Din octombrie 2002, finanțarea costurilor legate de aceleași operațiuni de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre este asigurată din veniturile obținute dintr-o taxă aplicată abatoarelor, importatorilor de carne nedezosată de vită, mânzat și porc și operatorilor intracomunitari, și anume operatorii/recepționerii de carne nedezosată de vită, mânzat și porc atunci când aceștia nu efectuează ei înșiși operațiunile respective.

| (159) | În conformitate cu punctul 23.3 din Orientările comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol 2000-2006 (49) (denumite în continuare „orientările”) și cu Comunicarea Comisiei privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutoarelor de stat ilegale
   (50), orice ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 trebuie să fie evaluat în conformitate cu normele și orientările în vigoare la momentul în care este acordat ajutorul. În 2002, Comisia a adoptat Orientările comunitare privind ajutoarele de stat care vizează testele pentru depistarea EST, animalele găsite moarte și deșeurile de abator. Aceste orientări s-au aplicat între 1 ianuarie 2003 și 31 decembrie 2006 (51). Punctul 44 din orientările EST prevede o excepție de la principiul potrivit căruia ajutoarele ilegale trebuie să fie evaluate în conformitate cu normele în vigoare la momentul la care au fost acordate ajutoarele, în special pentru cazurile referitoare la deșeurile de abator. În conformitate cu punctul 47 din orientările EST, Comisia va aplica principiile fondate pe punctul 11.4 din orientările pentru ajutoarele ilegale privind deșeurile de abator, acordate înainte de sfârșitul anului 2002. În consecință, punctul 47 din orientările EST constituie baza legală pertinentă pentru evaluarea ajutoarelor acordate începând cu 1999. |
| --- | --- |

(159)

În conformitate cu punctul 23.3 din Orientările comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol 2000-2006 (49) (denumite în continuare „orientările”) și cu Comunicarea Comisiei privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutoarelor de stat ilegale
   (50), orice ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 trebuie să fie evaluat în conformitate cu normele și orientările în vigoare la momentul în care este acordat ajutorul. În 2002, Comisia a adoptat Orientările comunitare privind ajutoarele de stat care vizează testele pentru depistarea EST, animalele găsite moarte și deșeurile de abator. Aceste orientări s-au aplicat între 1 ianuarie 2003 și 31 decembrie 2006 (51). Punctul 44 din orientările EST prevede o excepție de la principiul potrivit căruia ajutoarele ilegale trebuie să fie evaluate în conformitate cu normele în vigoare la momentul la care au fost acordate ajutoarele, în special pentru cazurile referitoare la deșeurile de abator. În conformitate cu punctul 47 din orientările EST, Comisia va aplica principiile fondate pe punctul 11.4 din orientările pentru ajutoarele ilegale privind deșeurile de abator, acordate înainte de sfârșitul anului 2002. În consecință, punctul 47 din orientările EST constituie baza legală pertinentă pentru evaluarea ajutoarelor acordate începând cu 1999.

| (160) | În conformitate cu punctul 194 litera (c) din Orientările comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013, de la intrarea în vigoare a acestor orientări la 1 ianuarie 2007, Comisia nu mai aplică orientările EST decât pentru ajutoarele ilegale acordate înainte de 1 ianuarie 2007, vizate la punctele 43 și următoarele din orientări. În consecință, punctul 47 din orientările EST rămâne regula aplicabilă în cazul ajutoarelor ilegale privind deșeurile de abator începând cu 1 ianuarie 2003. |
| --- | --- |

(160)

În conformitate cu punctul 194 litera (c) din Orientările comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013, de la intrarea în vigoare a acestor orientări la 1 ianuarie 2007, Comisia nu mai aplică orientările EST decât pentru ajutoarele ilegale acordate înainte de 1 ianuarie 2007, vizate la punctele 43 și următoarele din orientări. În consecință, punctul 47 din orientările EST rămâne regula aplicabilă în cazul ajutoarelor ilegale privind deșeurile de abator începând cu 1 ianuarie 2003.

| (161) | Punctul 47 din orientările EST prevede o serie de dispoziții privind deșeurile de abator. |
| --- | --- |

(161)

Punctul 47 din orientările EST prevede o serie de dispoziții privind deșeurile de abator.

| (162) | În conformitate cu punctul 47 din orientările EST, în ceea ce privește ajutoarele de stat legate de deșeurile de abator, începând din ianuarie 2001 Comisia a adoptat o serie de decizii individuale, autorizând ajutoare de stat care acoperă până la 100 % din costurile legate de eliminarea unor materiale cu risc specific, a făinii din carne și din oase și a alimentelor pentru animale conținând astfel de produse, care trebuie să fie eliminate în temeiul noii legislații comunitare privind encefalopatiile spongiforme transmisibile (EST). Deciziile au fost luate în special în temeiul punctului 11.4 din orientările agricole, ținând cont de caracterul de scurtă durată al ajutoarelor și de necesitatea de a respecta pe termen lung principiul „poluatorul plătește”. În mod excepțional, Comisia a acceptat ca astfel de ajutoare să fie acordate și altor operatori decât cei care lucrează în sectorul producției de animale vii, de exemplu abatoarelor. Comisia va aplica aceleași principii ajutoarelor de stat ilegale acordate înainte de sfârșitul anului 2002 pentru costuri comparabile legate de noua legislație comunitară privind EST, fără a aduce atingere respectării altor dispoziții din dreptul comunitar. |
| --- | --- |

(162)

În conformitate cu punctul 47 din orientările EST, în ceea ce privește ajutoarele de stat legate de deșeurile de abator, începând din ianuarie 2001 Comisia a adoptat o serie de decizii individuale, autorizând ajutoare de stat care acoperă până la 100 % din costurile legate de eliminarea unor materiale cu risc specific, a făinii din carne și din oase și a alimentelor pentru animale conținând astfel de produse, care trebuie să fie eliminate în temeiul noii legislații comunitare privind encefalopatiile spongiforme transmisibile (EST). Deciziile au fost luate în special în temeiul punctului 11.4 din orientările agricole, ținând cont de caracterul de scurtă durată al ajutoarelor și de necesitatea de a respecta pe termen lung principiul „poluatorul plătește”. În mod excepțional, Comisia a acceptat ca astfel de ajutoare să fie acordate și altor operatori decât cei care lucrează în sectorul producției de animale vii, de exemplu abatoarelor. Comisia va aplica aceleași principii ajutoarelor de stat ilegale acordate înainte de sfârșitul anului 2002 pentru costuri comparabile legate de noua legislație comunitară privind EST, fără a aduce atingere respectării altor dispoziții din dreptul comunitar.

| (163) | Punctul 47 din orientările EST amintește că, în mod excepțional, Comisia a acceptat ca astfel de ajutoare de stat să fie acordate și altor operatori decât cei care lucrează în sectorul producției de animale vii, de exemplu abatoarelor. În trecut, Comisia a hotărât că această excepție trebuie să vizeze și alte întreprinderi care execută sarcini strâns legate de producția de animale vii, precum întreprinderile de ecarisaj. |
| --- | --- |

(163)

Punctul 47 din orientările EST amintește că, în mod excepțional, Comisia a acceptat ca astfel de ajutoare de stat să fie acordate și altor operatori decât cei care lucrează în sectorul producției de animale vii, de exemplu abatoarelor. În trecut, Comisia a hotărât că această excepție trebuie să vizeze și alte întreprinderi care execută sarcini strâns legate de producția de animale vii, precum întreprinderile de ecarisaj.

| (164) | În temeiul punctului 11.4 din orientările agricole, Comisia a autorizat ajutoare de până la 100 % din costurile reale suportate pentru măsuri precum controalele sanitare, testele și alte măsuri de depistare, achiziționarea și administrarea de medicamente și de produse fitosanitare și eliminarea unor recolte, cu condiția:






  — | să existe un program adecvat stabilit la nivel comunitar, național sau regional pentru a preveni, supraveghea sau eradica maladia respectivă; |
| --- | --- | --- |

(164)

În temeiul punctului 11.4 din orientările agricole, Comisia a autorizat ajutoare de până la 100 % din costurile reale suportate pentru măsuri precum controalele sanitare, testele și alte măsuri de depistare, achiziționarea și administrarea de medicamente și de produse fitosanitare și eliminarea unor recolte, cu condiția:

—

să existe un program adecvat stabilit la nivel comunitar, național sau regional pentru a preveni, supraveghea sau eradica maladia respectivă;

| — | maladiile să fie o sursă de preocupare pentru autoritățile publice; |
| --- | --- |

—

maladiile să fie o sursă de preocupare pentru autoritățile publice;

| — | măsurile de ajutor să aibă drept obiectiv prevenirea și/sau acordarea de despăgubiri; |
| --- | --- |

—

măsurile de ajutor să aibă drept obiectiv prevenirea și/sau acordarea de despăgubiri;

| — | ajutoarele să fie compatibile cu legislația veterinară și fitosanitară comunitară. |
| --- | --- |

—

ajutoarele să fie compatibile cu legislația veterinară și fitosanitară comunitară.

| (165) | Aceste principii se aplică, de asemenea, în temeiul punctului 47 din orientările EST. |
| --- | --- |

(165)

Aceste principii se aplică, de asemenea, în temeiul punctului 47 din orientările EST.

| (166) | ESB este o boală transmisibilă care constituie o amenințare pentru sănătatea omului. Este vorba despre o boală animală al cărei focar primar trebuie să fie notificat direct Comisiei și celorlalte state membre (52). Obiectivul măsurii de ajutor era de a da asigurări că au fost puse în aplicare măsurile necesare de prevenire privind colectarea, transportul, prelucrarea și eliminarea, în conformitate cu legislația veterinară în vigoare între 1999 și 2005 în sectorul cărnii. |
| --- | --- |

(166)

ESB este o boală transmisibilă care constituie o amenințare pentru sănătatea omului. Este vorba despre o boală animală al cărei focar primar trebuie să fie notificat direct Comisiei și celorlalte state membre (52). Obiectivul măsurii de ajutor era de a da asigurări că au fost puse în aplicare măsurile necesare de prevenire privind colectarea, transportul, prelucrarea și eliminarea, în conformitate cu legislația veterinară în vigoare între 1999 și 2005 în sectorul cărnii.

| (167) | În această privință, Comisia notează că Portugalia a arătat că și-a asumat toate costurile legate de operațiunile de colectare, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre din 1999 până la sfârșitul anului 2002, în contextul măsurilor de urgență aprobate de Comisie în cadrul Deciziei 98/653/CE, care interzice exportul de făină din carne, făină din oase și făină din carne și oase provenind de la mamifere. De asemenea, Comisia notează că măsurile de embargo asupra cărnii de vită impuse Portugaliei au fost revocate abia după adoptarea Regulamentului (CE) nr. 1993/2004. |
| --- | --- |

(167)

În această privință, Comisia notează că Portugalia a arătat că și-a asumat toate costurile legate de operațiunile de colectare, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre din 1999 până la sfârșitul anului 2002, în contextul măsurilor de urgență aprobate de Comisie în cadrul Deciziei 98/653/CE, care interzice exportul de făină din carne, făină din oase și făină din carne și oase provenind de la mamifere. De asemenea, Comisia notează că măsurile de embargo asupra cărnii de vită impuse Portugaliei au fost revocate abia după adoptarea Regulamentului (CE) nr. 1993/2004.

| (168) | De asemenea, Comisia subliniază că, în conformitate cu punctele 33 și 34 din orientările EST, întreprinderile au fost alese și remunerate conform principiilor pieței, în mod nediscriminatoriu (a se vedea considerentul 21 și următoarele din prezenta decizie). În cazul în speță, având în vedere urgența cu care trebuie luate măsurile, Comisia poate accepta faptul că autoritățile portugheze au ales furnizorii de servicii în conformitate cu Decretul-lege nr. 197/99 din 8 iunie 1999, care, conform informațiilor transmise de autoritățile portugheze, este instrumentul național de transpunere a Directivei 97/52/CE, fără a recurge la o procedură de achiziții publice (a se vedea considerentul 24 din prezenta decizie). |
| --- | --- |

(168)

De asemenea, Comisia subliniază că, în conformitate cu punctele 33 și 34 din orientările EST, întreprinderile au fost alese și remunerate conform principiilor pieței, în mod nediscriminatoriu (a se vedea considerentul 21 și următoarele din prezenta decizie). În cazul în speță, având în vedere urgența cu care trebuie luate măsurile, Comisia poate accepta faptul că autoritățile portugheze au ales furnizorii de servicii în conformitate cu Decretul-lege nr. 197/99 din 8 iunie 1999, care, conform informațiilor transmise de autoritățile portugheze, este instrumentul național de transpunere a Directivei 97/52/CE, fără a recurge la o procedură de achiziții publice (a se vedea considerentul 24 din prezenta decizie).

| (169) | Autoritățile portugheze au arătat că Decretul-lege nr. 197/2002 a fost prevăzut pentru a asigura respectarea angajamentelor Portugaliei în contextul Deciziei 2000/766/CE a Consiliului, respectând în același timp principiul „poluatorul plătește” (a se vedea considerentele 65 și 66 din prezenta decizie). Autoritățile portugheze au confirmat că resursele nu au putut fi deviate către eventuale activități concurențiale pe care le-ar fi putut efectua întreprinderile furnizoare de servicii, deoarece singura activitate a acestor întreprinderi a fost, efectiv, colectarea, prelucrarea, transportul și eliminarea subproduselor de origine animală. |
| --- | --- |

(169)

Autoritățile portugheze au arătat că Decretul-lege nr. 197/2002 a fost prevăzut pentru a asigura respectarea angajamentelor Portugaliei în contextul Deciziei 2000/766/CE a Consiliului, respectând în același timp principiul „poluatorul plătește” (a se vedea considerentele 65 și 66 din prezenta decizie). Autoritățile portugheze au confirmat că resursele nu au putut fi deviate către eventuale activități concurențiale pe care le-ar fi putut efectua întreprinderile furnizoare de servicii, deoarece singura activitate a acestor întreprinderi a fost, efectiv, colectarea, prelucrarea, transportul și eliminarea subproduselor de origine animală.

| (170) | Comisia constată, de asemenea, că responsabilitatea serviciului și a finanțării acestuia a fost transmisă operatorilor, respectând o fază de tranziție, prin sistemul instituit de Decretul-lege nr. 244/2003. |
| --- | --- |

(170)

Comisia constată, de asemenea, că responsabilitatea serviciului și a finanțării acestuia a fost transmisă operatorilor, respectând o fază de tranziție, prin sistemul instituit de Decretul-lege nr. 244/2003.

| (171) | Având în vedere circumstanțele deosebite și situația de urgență cauzată de riscul de propagare a ESB între 1999 și 2004 și din cauză că sistemul instituit de Decretul-lege nr. 244/2003 prevedea transmiterea progresivă a responsabilității și a finanțării serviciilor către operatorii din sector, Comisia consideră că ajutoarele pot fi calificate ca fiind de scurtă durată și ca respectând principiul „poluatorul plătește” pe termen lung. |
| --- | --- |

(171)

Având în vedere circumstanțele deosebite și situația de urgență cauzată de riscul de propagare a ESB între 1999 și 2004 și din cauză că sistemul instituit de Decretul-lege nr. 244/2003 prevedea transmiterea progresivă a responsabilității și a finanțării serviciilor către operatorii din sector, Comisia consideră că ajutoarele pot fi calificate ca fiind de scurtă durată și ca respectând principiul „poluatorul plătește” pe termen lung.

| (172) | Prin urmare, pe baza informațiilor de care dispune, Comisia este în măsură să concluzioneze că ajutoarele acordate între 1999 și sfârșitul anului 2002 pot beneficia de derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. |
| --- | --- |

(172)

Prin urmare, pe baza informațiilor de care dispune, Comisia este în măsură să concluzioneze că ajutoarele acordate între 1999 și sfârșitul anului 2002 pot beneficia de derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

| (173) | Pentru ajutoarele acordate din 2003 până în noiembrie 2005, având în vedere situația de urgență de la sfârșitul anului 2004 și faptul că măsura din decretul-lege prevedea transmiterea progresivă a responsabilității și a finanțării serviciilor astfel cum s-a arătat mai sus, Comisia consideră că ajutoarele pot fi calificate ca fiind compatibile și conforme cu punctul 47 din orientările EST dacă reflectă costurile reale ale prestațiilor primite. |
| --- | --- |

(173)

Pentru ajutoarele acordate din 2003 până în noiembrie 2005, având în vedere situația de urgență de la sfârșitul anului 2004 și faptul că măsura din decretul-lege prevedea transmiterea progresivă a responsabilității și a finanțării serviciilor astfel cum s-a arătat mai sus, Comisia consideră că ajutoarele pot fi calificate ca fiind compatibile și conforme cu punctul 47 din orientările EST dacă reflectă costurile reale ale prestațiilor primite.

| (174) | Astfel cum s-a arătat la considerentul 100 din prezenta decizie, autoritățile portugheze au demonstrat că ajutoarele corespund cheltuielilor reale legate de serviciile oferite de întreprinderile furnizoare de servicii pentru perioada 1999-2005. |
| --- | --- |

(174)

Astfel cum s-a arătat la considerentul 100 din prezenta decizie, autoritățile portugheze au demonstrat că ajutoarele corespund cheltuielilor reale legate de serviciile oferite de întreprinderile furnizoare de servicii pentru perioada 1999-2005.

| (175) | Prin urmare, pe baza informațiilor de care dispune, Comisia concluzionează că ajutoarele acordate între 2003 și noiembrie 2005 furnizorilor de servicii pot beneficia de derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. |
| --- | --- |

(175)

Prin urmare, pe baza informațiilor de care dispune, Comisia concluzionează că ajutoarele acordate între 2003 și noiembrie 2005 furnizorilor de servicii pot beneficia de derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

3.1.2.   
  Ajutor pentru abatoare și pentru centrele de tranșare, pentru importatori și pentru operatorii intracomunitari din sector, precum și pentru crescătorii de animale

| (176) | Astfel cum a constatat Comisia la considerentul 166 din prezenta decizie, între 1999 și 2004 riscul de propagare a ESB în Portugalia a antrenat circumstanțe deosebite și o situație de urgență. Ținând cont de această situație excepțională și dat fiind că sistemul instituit de Decretul-lege nr. 244/2003 prevedea transferul progresiv al responsabilității și al finanțării serviciilor către operatorii din sector, Comisia consideră că ajutoarele pot fi calificate ca fiind de scurtă durată și respectând principiul „poluatorul plătește” pe termen lung. Conform practicii sale anterioare, în cazul în speță Comisia consideră că în temeiul punctului 47 din orientările EST puteau fi acordate ajutoare, în mod excepțional, altor operatori din sector, în special abatoarelor și centrelor de tranșare, importatorilor și operatorilor intracomunitari din sector. |
| --- | --- |

(176)

Astfel cum a constatat Comisia la considerentul 166 din prezenta decizie, între 1999 și 2004 riscul de propagare a ESB în Portugalia a antrenat circumstanțe deosebite și o situație de urgență. Ținând cont de această situație excepțională și dat fiind că sistemul instituit de Decretul-lege nr. 244/2003 prevedea transferul progresiv al responsabilității și al finanțării serviciilor către operatorii din sector, Comisia consideră că ajutoarele pot fi calificate ca fiind de scurtă durată și respectând principiul „poluatorul plătește” pe termen lung. Conform practicii sale anterioare, în cazul în speță Comisia consideră că în temeiul punctului 47 din orientările EST puteau fi acordate ajutoare, în mod excepțional, altor operatori din sector, în special abatoarelor și centrelor de tranșare, importatorilor și operatorilor intracomunitari din sector.

| (177) | Potrivit constatărilor Comisiei în ceea ce privește întreprinderile furnizoare de servicii, ajutoarele au fost acordate în conformitate cu principiile enunțate la punctul 47 din orientările EST. |
| --- | --- |

(177)

Potrivit constatărilor Comisiei în ceea ce privește întreprinderile furnizoare de servicii, ajutoarele au fost acordate în conformitate cu principiile enunțate la punctul 47 din orientările EST.

| (178) | În ceea ce privește abatoarele și centrele de tranșare, importatorii și operatorii intracomunitari din sector, Comisia poate concluziona, prin urmare, că ajutoarele acordate pot beneficia de derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. |
| --- | --- |

(178)

În ceea ce privește abatoarele și centrele de tranșare, importatorii și operatorii intracomunitari din sector, Comisia poate concluziona, prin urmare, că ajutoarele acordate pot beneficia de derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

| (179) | De asemenea, în ceea ce privește crescătorii de animale, având în vedere considerațiile reluate la considerentul 160 și următoarele din prezenta decizie, Comisia concluzionează că ajutoarele au fost acordate în conformitate cu principiile enunțate la punctul 47 din orientările EST și pot beneficia de derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. |
| --- | --- |

(179)

De asemenea, în ceea ce privește crescătorii de animale, având în vedere considerațiile reluate la considerentul 160 și următoarele din prezenta decizie, Comisia concluzionează că ajutoarele au fost acordate în conformitate cu principiile enunțate la punctul 47 din orientările EST și pot beneficia de derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

3.2.   FINANȚAREA AJUTOARELOR

| (180) | Din octombrie 2002, data intrării în vigoare a Decretului-lege nr. 197/2002, finanțarea costurilor legate de operațiunile de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre este asigurată din veniturile obținute dintr-o taxă parafiscală aplicată abatoarelor, importatorilor de carne nedezosată de vită, mânzat și porc și operatorilor intracomunitari, și anume operatorilor/recepționerilor de carne nedezosată de vită, mânzat și porc. |
| --- | --- |

(180)

Din octombrie 2002, data intrării în vigoare a Decretului-lege nr. 197/2002, finanțarea costurilor legate de operațiunile de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre este asigurată din veniturile obținute dintr-o taxă parafiscală aplicată abatoarelor, importatorilor de carne nedezosată de vită, mânzat și porc și operatorilor intracomunitari, și anume operatorilor/recepționerilor de carne nedezosată de vită, mânzat și porc.

| (181) | În conformitate cu jurisprudența Curții (53), Comisia consideră, în mod normal, că finanțarea unui ajutor de stat prin intermediul unor taxe obligatorii poate avea repercusiuni asupra ajutorului, având efect protector care depășește ajutorul propriu-zis. Cotizațiile în cauză constituie, într-adevăr, taxe obligatorii. Conform aceleiași jurisprudențe, Comisia consideră că un ajutor nu poate fi finanțat prin taxe parafiscale care se aplică deopotrivă produselor importate din celelalte state membre. |
| --- | --- |

(181)

În conformitate cu jurisprudența Curții (53), Comisia consideră, în mod normal, că finanțarea unui ajutor de stat prin intermediul unor taxe obligatorii poate avea repercusiuni asupra ajutorului, având efect protector care depășește ajutorul propriu-zis. Cotizațiile în cauză constituie, într-adevăr, taxe obligatorii. Conform aceleiași jurisprudențe, Comisia consideră că un ajutor nu poate fi finanțat prin taxe parafiscale care se aplică deopotrivă produselor importate din celelalte state membre.

| (182) | Ținând cont de această jurisprudență, precum și de faptul că măsura este acordată din resurse de stat și, prin urmare, constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 din TFUE, trebuie să se verifice dacă aceasta are un caracter discriminatoriu contrar articolului 110 din TFUE, în măsura în care produsele provenind din alte state membre sunt, de asemenea, supuse plății taxei. |
| --- | --- |

(182)

Ținând cont de această jurisprudență, precum și de faptul că măsura este acordată din resurse de stat și, prin urmare, constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 din TFUE, trebuie să se verifice dacă aceasta are un caracter discriminatoriu contrar articolului 110 din TFUE, în măsura în care produsele provenind din alte state membre sunt, de asemenea, supuse plății taxei.

| (183) | Autoritățile portugheze au justificat impozitarea cărnii importate nedezosate prin faptul că aceste produse importate puteau beneficia de ajutor în același fel ca produsele naționale, existența cărnii nedezosate implicând existența unor subproduse care beneficiază de serviciile de colectare, transport, prelucrare și eliminare. |
| --- | --- |

(183)

Autoritățile portugheze au justificat impozitarea cărnii importate nedezosate prin faptul că aceste produse importate puteau beneficia de ajutor în același fel ca produsele naționale, existența cărnii nedezosate implicând existența unor subproduse care beneficiază de serviciile de colectare, transport, prelucrare și eliminare.

| (184) | Conform informațiilor puse la dispoziția Comisiei, taxele au fost aplicate abatoarelor, importatorilor de carcase, semi-carcase și alte părți nedezosate de carne de vită, mânzat și porc [a se vedea articolul 2 alineatul (2) din Decretul-lege nr. 197/2002] și au rolul de a asigura serviciile de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre [articolul 1 alineatul (1) din Decretul-lege nr. 197/2002]. |
| --- | --- |

(184)

Conform informațiilor puse la dispoziția Comisiei, taxele au fost aplicate abatoarelor, importatorilor de carcase, semi-carcase și alte părți nedezosate de carne de vită, mânzat și porc [a se vedea articolul 2 alineatul (2) din Decretul-lege nr. 197/2002] și au rolul de a asigura serviciile de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de mamifere și de pasăre [articolul 1 alineatul (1) din Decretul-lege nr. 197/2002].

| (185) | Aceste informații au determinat Comisia să exprime îndoieli cu privire la echilibrul dintre taxele colectate de la contribuabili și serviciile de care aceștia beneficiază. Comisia a constatat că nu poate exclude existența unui sistem potențial discriminatoriu față de produsele importate din celelalte state membre, pentru care este necesar să se achite taxa. |
| --- | --- |

(185)

Aceste informații au determinat Comisia să exprime îndoieli cu privire la echilibrul dintre taxele colectate de la contribuabili și serviciile de care aceștia beneficiază. Comisia a constatat că nu poate exclude existența unui sistem potențial discriminatoriu față de produsele importate din celelalte state membre, pentru care este necesar să se achite taxa.

| (186) | În continuare, autoritățile portugheze au dat asigurări că finanțarea serviciilor de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de pasăre nu provenea din taxe percepute de la abatoare și de la importatorii de carcase, semi-carcase și alte părți nedezosate de la bovine și porcine, ci, în conformitate cu anexa 1 la Decretul-lege nr. 197/2002, de la abatoarele de păsări care nu încurajau colectarea, transportul, prelucrarea și eliminarea subproduselor generate după sacrificarea păsărilor. Importatorii și operatorii de carcase de păsări sunt scutiți de taxă pentru că majoritatea carcaselor de pasăre importate nu generează subproduse. |
| --- | --- |

(186)

În continuare, autoritățile portugheze au dat asigurări că finanțarea serviciilor de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne de pasăre nu provenea din taxe percepute de la abatoare și de la importatorii de carcase, semi-carcase și alte părți nedezosate de la bovine și porcine, ci, în conformitate cu anexa 1 la Decretul-lege nr. 197/2002, de la abatoarele de păsări care nu încurajau colectarea, transportul, prelucrarea și eliminarea subproduselor generate după sacrificarea păsărilor. Importatorii și operatorii de carcase de păsări sunt scutiți de taxă pentru că majoritatea carcaselor de pasăre importate nu generează subproduse.

| (187) | În schimb, în ceea ce privește importatorii și operatorii de carcase, semi-carcase și alte părți nedezosate de la bovine și de la porcine, autoritățile portugheze au arătat că aceste părți nedezosate importate generează subproduse. |
| --- | --- |

(187)

În schimb, în ceea ce privește importatorii și operatorii de carcase, semi-carcase și alte părți nedezosate de la bovine și de la porcine, autoritățile portugheze au arătat că aceste părți nedezosate importate generează subproduse.

| (188) | La momentul trimiterii ordinului de furnizare a informațiilor și, ulterior, în momentul inițierii procedurii, Comisia a solicitat autorităților portugheze să garanteze că produsele importate puteau beneficia de mecanism în același fel ca și produsele naționale și, astfel, să dovedească cu cifre că, pe o perioadă de referință dată, a existat echivalență financiară între sumele percepute pentru produsele din carne nedezosată de vită, mânzat și porc provenite din alte state membre și costurile serviciilor de care beneficiau acestea cu titlu exclusiv [a se vedea punctul 37 litera (h) din decizia de inițiere a procedurii]. |
| --- | --- |

(188)

La momentul trimiterii ordinului de furnizare a informațiilor și, ulterior, în momentul inițierii procedurii, Comisia a solicitat autorităților portugheze să garanteze că produsele importate puteau beneficia de mecanism în același fel ca și produsele naționale și, astfel, să dovedească cu cifre că, pe o perioadă de referință dată, a existat echivalență financiară între sumele percepute pentru produsele din carne nedezosată de vită, mânzat și porc provenite din alte state membre și costurile serviciilor de care beneficiau acestea cu titlu exclusiv [a se vedea punctul 37 litera (h) din decizia de inițiere a procedurii].

| (189) | Autoritățile portugheze au dat asigurări că părțile nedezosate importate beneficiază de serviciile de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne în același fel ca și produsele naționale, dar nu au furnizat cifre precise și concludente cu privire la acest subiect. |
| --- | --- |

(189)

Autoritățile portugheze au dat asigurări că părțile nedezosate importate beneficiază de serviciile de colectare, transport, prelucrare și eliminare a subproduselor din carne în același fel ca și produsele naționale, dar nu au furnizat cifre precise și concludente cu privire la acest subiect.

| (190) | Prin urmare, informațiile furnizate Comisiei nu îi permit să concluzioneze că taxa introdusă prin Decretul-lege nr. 197/2002 și aplicată produselor importate este echivalentă cu suma corespunzătoare serviciilor de care beneficiază subprodusele generate de produsele importate și, în consecință, că produsele importate pot beneficia de serviciile finanțate de măsura de ajutor în aceeași măsură ca și produsele naționale. |
| --- | --- |

(190)

Prin urmare, informațiile furnizate Comisiei nu îi permit să concluzioneze că taxa introdusă prin Decretul-lege nr. 197/2002 și aplicată produselor importate este echivalentă cu suma corespunzătoare serviciilor de care beneficiază subprodusele generate de produsele importate și, în consecință, că produsele importate pot beneficia de serviciile finanțate de măsura de ajutor în aceeași măsură ca și produsele naționale.

| (191) | În temeiul articolului 3 alineatul (2) din Decretul-lege nr. 244/2003, abatoarele, centrele de tranșare, incubatoarele și industriile specializate pe produse din ouă erau obligate să plătească taxele stabilite în anexa 1 la Decretul-lege nr. 197/2002, cu excepția organismelor care beneficiau de regimul alternativ prevăzut de acest decret și care au fost supuse taxelor prevăzute în anexa 2 până la aprobarea planului de eliminare a materialelor de categoria 3. Pentru materialele de categoriile 1 și 2, entitățile respective erau obligate, înainte de aprobarea unui plan, să plătească 0,35 EUR/kg de material [articolul 5 alineatul (1) din Decretul-lege nr. 244/2003]. |
| --- | --- |

(191)

În temeiul articolului 3 alineatul (2) din Decretul-lege nr. 244/2003, abatoarele, centrele de tranșare, incubatoarele și industriile specializate pe produse din ouă erau obligate să plătească taxele stabilite în anexa 1 la Decretul-lege nr. 197/2002, cu excepția organismelor care beneficiau de regimul alternativ prevăzut de acest decret și care au fost supuse taxelor prevăzute în anexa 2 până la aprobarea planului de eliminare a materialelor de categoria 3. Pentru materialele de categoriile 1 și 2, entitățile respective erau obligate, înainte de aprobarea unui plan, să plătească 0,35 EUR/kg de material [articolul 5 alineatul (1) din Decretul-lege nr. 244/2003].

| (192) | În ceea ce privește modificările aduse sistemului de taxare de Decretul-lege nr. 244/2003, Comisia a solicitat autorităților portugheze să demonstreze că produsele importate au putut beneficia de serviciile menționate, în aceeași măsură ca și produsele naționale. |
| --- | --- |

(192)

În ceea ce privește modificările aduse sistemului de taxare de Decretul-lege nr. 244/2003, Comisia a solicitat autorităților portugheze să demonstreze că produsele importate au putut beneficia de serviciile menționate, în aceeași măsură ca și produsele naționale.

| (193) | Autoritățile portugheze au confirmat că taxa introdusă prin Decretul-lege nr. 244/2003 se baza pe subprodusele generate efectiv și că produsele importate au putut beneficia în aceeași măsură de serviciile menționate. În schimb, Comisia constată că autoritățile portugheze nu au furnizat cifre care să susțină aceste afirmații. |
| --- | --- |

(193)

Autoritățile portugheze au confirmat că taxa introdusă prin Decretul-lege nr. 244/2003 se baza pe subprodusele generate efectiv și că produsele importate au putut beneficia în aceeași măsură de serviciile menționate. În schimb, Comisia constată că autoritățile portugheze nu au furnizat cifre care să susțină aceste afirmații.

| (194) | În lipsa unor elemente de verificare, Comisia nu poate concluziona că taxa introdusă prin Decretul-lege nr. 244/2003 era echivalentă cu suma corespunzătoare serviciilor de care beneficiază subprodusele generate de aceste produse importate și, în consecință, că produsele importate pot beneficia de serviciile finanțate de măsura de ajutor în aceeași măsură ca și produsele naționale. |
| --- | --- |

(194)

În lipsa unor elemente de verificare, Comisia nu poate concluziona că taxa introdusă prin Decretul-lege nr. 244/2003 era echivalentă cu suma corespunzătoare serviciilor de care beneficiază subprodusele generate de aceste produse importate și, în consecință, că produsele importate pot beneficia de serviciile finanțate de măsura de ajutor în aceeași măsură ca și produsele naționale.

| (195) | Comisia constată că sistemul de impozitare instituit pe baza Decretului-lege nr. 197/2002 și a regimului tranzitoriu stabilit în articolul 3 alineatul (2) și în articolul 5 alineatul (2) din Decretul-lege nr. 244/2003 nu este în conformitate cu articolul 110 din TFUE din cauza existenței unui sistem potențial discriminator față de produsele importate din celelalte state membre, care sunt și ele obligate să achite taxa. |
| --- | --- |

(195)

Comisia constată că sistemul de impozitare instituit pe baza Decretului-lege nr. 197/2002 și a regimului tranzitoriu stabilit în articolul 3 alineatul (2) și în articolul 5 alineatul (2) din Decretul-lege nr. 244/2003 nu este în conformitate cu articolul 110 din TFUE din cauza existenței unui sistem potențial discriminator față de produsele importate din celelalte state membre, care sunt și ele obligate să achite taxa.

VI.   CONCLUZII

| (196) | Comisia regretă faptul că Portugalia a acordat ilegal ajutoare în favoarea colectării, transportului, transformării și eliminării deșeurilor de abator, încălcând articolul 108 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(196)

Comisia regretă faptul că Portugalia a acordat ilegal ajutoare în favoarea colectării, transportului, transformării și eliminării deșeurilor de abator, încălcând articolul 108 alineatul (3) din TFUE.

| (197) | Ajutoarele în favoarea colectării, transportului, transformării și eliminării deșeurilor de abator au respectat dispozițiile comunitare aplicabile la nivelul beneficiarilor. În schimb, finanțarea acestor ajutoare prin sistemul de taxare instituit pe baza Decretului-lege nr. 197/2002 și a regimului tranzitoriu stabilit în articolul 3 alineatul (2) și în articolul 5 alineatul (2) din Decretul-lege nr. 244/2003 este incompatibilă cu piața internă din cauza efectului potențial discriminatoriu față de produsele importate din celelalte state membre, care sunt și ele obligate să achite taxa. |
| --- | --- |

(197)

Ajutoarele în favoarea colectării, transportului, transformării și eliminării deșeurilor de abator au respectat dispozițiile comunitare aplicabile la nivelul beneficiarilor. În schimb, finanțarea acestor ajutoare prin sistemul de taxare instituit pe baza Decretului-lege nr. 197/2002 și a regimului tranzitoriu stabilit în articolul 3 alineatul (2) și în articolul 5 alineatul (2) din Decretul-lege nr. 244/2003 este incompatibilă cu piața internă din cauza efectului potențial discriminatoriu față de produsele importate din celelalte state membre, care sunt și ele obligate să achite taxa.

| (198) | În cazul în speță, Comisia consideră potrivit să adopte o decizie condițională, utilizând posibilitatea oferită de articolul 7 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, conform căruia Comisia poate include în decizia sa condiții care să îi permită să recunoască compatibilitatea cu piața comună și obligații care să îi permită să controleze respectarea deciziei sale. |
| --- | --- |

(198)

În cazul în speță, Comisia consideră potrivit să adopte o decizie condițională, utilizând posibilitatea oferită de articolul 7 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, conform căruia Comisia poate include în decizia sa condiții care să îi permită să recunoască compatibilitatea cu piața comună și obligații care să îi permită să controleze respectarea deciziei sale.

| (199) | Pentru a compensa încălcarea articolului 110 din TFUE și a elimina astfel, retroactiv, discriminarea potențială, Portugalia trebuie să procedeze la rambursarea acelei părți din taxă aplicate produselor provenind din celelalte state membre în termenul și în condițiile stabilite de Comisie. Compensarea acestei încălcări ar face ca ajutoarele în cauză să fie compatibile cu tratatul. |
| --- | --- |

(199)

Pentru a compensa încălcarea articolului 110 din TFUE și a elimina astfel, retroactiv, discriminarea potențială, Portugalia trebuie să procedeze la rambursarea acelei părți din taxă aplicate produselor provenind din celelalte state membre în termenul și în condițiile stabilite de Comisie. Compensarea acestei încălcări ar face ca ajutoarele în cauză să fie compatibile cu tratatul.

| (200) | Comisia stabilește condițiile care trebuie îndeplinite pentru rambursarea menționată. Astfel, Portugalia trebuie să ramburseze persoanelor care au achitat taxa acea parte din taxă care s-a aplicat produselor provenind din alte state membre în perioada cuprinsă între data punerii în aplicare a taxei prevăzute în Decretul-lege nr. 197/2002 și data ultimei aplicări a acestei taxe înainte de expirarea regimului tranzitoriu instituit prin Decretul-lege nr. 244/2003. În acest scop, Portugalia va asigura respectarea următoarelor condiții:






  — | în cazul în care pot dovedi că taxa a fost aplicată produselor importate din alte state membre, persoanele care au plătit taxa pot să pretindă rambursarea unei părți proporționale din produsul taxei, destinată a finanța partea de ajutor de care beneficiază exclusiv produsele naționale. Cererile de rambursare sunt prezentate într-un termen stabilit conform legislației naționale și în niciun caz mai mic de șase luni, începând de la data publicării prezentei decizii; |
| --- | --- | --- |

(200)

Comisia stabilește condițiile care trebuie îndeplinite pentru rambursarea menționată. Astfel, Portugalia trebuie să ramburseze persoanelor care au achitat taxa acea parte din taxă care s-a aplicat produselor provenind din alte state membre în perioada cuprinsă între data punerii în aplicare a taxei prevăzute în Decretul-lege nr. 197/2002 și data ultimei aplicări a acestei taxe înainte de expirarea regimului tranzitoriu instituit prin Decretul-lege nr. 244/2003. În acest scop, Portugalia va asigura respectarea următoarelor condiții:

—

în cazul în care pot dovedi că taxa a fost aplicată produselor importate din alte state membre, persoanele care au plătit taxa pot să pretindă rambursarea unei părți proporționale din produsul taxei, destinată a finanța partea de ajutor de care beneficiază exclusiv produsele naționale. Cererile de rambursare sunt prezentate într-un termen stabilit conform legislației naționale și în niciun caz mai mic de șase luni, începând de la data publicării prezentei decizii;

| — | Portugalia va stabili gradul în care ar fi putut fi afectate produsele importate. În acest scop, Portugalia trebuie să verifice, pe durata unei perioade de referință, echivalența financiară dintre sumele încasate pe ansamblu din taxa analizată aplicată produselor naționale și avantajele de care aceste produse beneficiază exclusiv; |
| --- | --- |

—

Portugalia va stabili gradul în care ar fi putut fi afectate produsele importate. În acest scop, Portugalia trebuie să verifice, pe durata unei perioade de referință, echivalența financiară dintre sumele încasate pe ansamblu din taxa analizată aplicată produselor naționale și avantajele de care aceste produse beneficiază exclusiv;

| — | rambursarea trebuie să fie efectuată în termen de cel mult șase luni începând de la data prezentării cererii; |
| --- | --- |

—

rambursarea trebuie să fie efectuată în termen de cel mult șase luni începând de la data prezentării cererii;

| — | sumele rambursate trebuie să fie actualizate ținând cont de dobânzi, calculate începând de la data încasării taxei până la data rambursării efective. Dobânzile se calculează pe baza ratei de referință a Comisiei, prevăzută în metoda de stabilire a ratelor de referință și de actualizare (54); |
| --- | --- |

—

sumele rambursate trebuie să fie actualizate ținând cont de dobânzi, calculate începând de la data încasării taxei până la data rambursării efective. Dobânzile se calculează pe baza ratei de referință a Comisiei, prevăzută în metoda de stabilire a ratelor de referință și de actualizare (54);

| — | autoritățile portugheze acceptă orice dovezi rezonabile prezentate de către persoanele care au plătit taxa, pentru a demonstra sumele pe care le-au plătit reprezentând taxa care s-a aplicat produselor provenind din alte state membre; |
| --- | --- |

—

autoritățile portugheze acceptă orice dovezi rezonabile prezentate de către persoanele care au plătit taxa, pentru a demonstra sumele pe care le-au plătit reprezentând taxa care s-a aplicat produselor provenind din alte state membre;

| — | dreptul de rambursare nu poate fi supus altor condiții, în special cea ca taxa să nu fi fost repercutată; |
| --- | --- |

—

dreptul de rambursare nu poate fi supus altor condiții, în special cea ca taxa să nu fi fost repercutată;

| — | în cazul în care un contribuabil nu a plătit încă taxa, autoritățile portugheze renunță formal la plata părții proporționale a acesteia care se aplică produselor importate din alte state membre pentru care s-a demonstrat că este destinată a finanța partea de ajutor care aduce beneficii exclusiv produselor naționale. De asemenea, acestea renunță la eventualele dobânzi de întârziere aferente; |
| --- | --- |

—

în cazul în care un contribuabil nu a plătit încă taxa, autoritățile portugheze renunță formal la plata părții proporționale a acesteia care se aplică produselor importate din alte state membre pentru care s-a demonstrat că este destinată a finanța partea de ajutor care aduce beneficii exclusiv produselor naționale. De asemenea, acestea renunță la eventualele dobânzi de întârziere aferente;

| — | la solicitarea Comisiei, Portugalia se angajează să prezinte un raport complet care face dovada bunei executări a măsurii de rambursare; |
| --- | --- |

—

la solicitarea Comisiei, Portugalia se angajează să prezinte un raport complet care face dovada bunei executări a măsurii de rambursare;

| — | în cazul în care într-un alt stat membru a fost aplicată o taxă similară acelorași produse care au fost supuse taxei în Portugalia, autoritățile portugheze se angajează să ramburseze persoanelor care au plătit taxa acea parte din taxă care s-a aplicat produselor provenite din statul membru respectiv; |
| --- | --- |

—

în cazul în care într-un alt stat membru a fost aplicată o taxă similară acelorași produse care au fost supuse taxei în Portugalia, autoritățile portugheze se angajează să ramburseze persoanelor care au plătit taxa acea parte din taxă care s-a aplicat produselor provenite din statul membru respectiv;

| — | Portugalia se angajează să facă cunoscută prezenta decizie tuturor potențialilor plătitori ai taxei, |
| --- | --- |

—

Portugalia se angajează să facă cunoscută prezenta decizie tuturor potențialilor plătitori ai taxei,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de stat acordat de Portugalia în temeiul Decretului-lege nr. 393-B/98 din 4 decembrie 1998 este compatibil cu piața internă.

Articolul 2

(1)   Ajutorul de stat acordat de Portugalia în temeiul Decretului-lege nr. 197/2002 din 25 septembrie 2002 și al regimului tranzitoriu stabilit prin articolul 3 alineatul (2) din Decretul-lege nr. 244/2003 din 7 octombrie 2003 este compatibil cu piața internă, cu condiția ca Portugalia să ramburseze persoanelor care au plătit taxa acea parte din taxă care s-a aplicat produselor provenind din alte state membre în perioada cuprinsă între data punerii în aplicare a taxei prin Decretul-lege nr. 197/2002 și data ultimei aplicări a acestei taxe înainte de expirarea regimului tranzitoriu instituit prin Decretul-lege nr. 244/2003.

(2)   În acest scop, Portugalia va asigura respectarea următoarelor condiții:

| — | în cazul în care pot dovedi că taxa a fost aplicată produselor importate din alte state membre, persoanele care au plătit taxa pot să pretindă rambursarea unei părți proporționale din produsul taxei, destinată a finanța partea de ajutor de care beneficiază exclusiv produsele naționale. Cererile de returnare sunt prezentate într-un termen stabilit conform legislației naționale și în niciun caz mai mic de șase luni, începând de la data publicării prezentei decizii; |
| --- | --- |

—

în cazul în care pot dovedi că taxa a fost aplicată produselor importate din alte state membre, persoanele care au plătit taxa pot să pretindă rambursarea unei părți proporționale din produsul taxei, destinată a finanța partea de ajutor de care beneficiază exclusiv produsele naționale. Cererile de returnare sunt prezentate într-un termen stabilit conform legislației naționale și în niciun caz mai mic de șase luni, începând de la data publicării prezentei decizii;

| — | Portugalia stabilește gradul în care produsele importate ar fi putut fi afectate de discriminare. În acest scop, Portugalia trebuie să verifice, pe durata unei perioade de referință, echivalența financiară dintre sumele încasate pe ansamblu din taxa analizată aplicată produselor naționale și avantajele de care aceste produse beneficiază exclusiv; |
| --- | --- |

—

Portugalia stabilește gradul în care produsele importate ar fi putut fi afectate de discriminare. În acest scop, Portugalia trebuie să verifice, pe durata unei perioade de referință, echivalența financiară dintre sumele încasate pe ansamblu din taxa analizată aplicată produselor naționale și avantajele de care aceste produse beneficiază exclusiv;

| — | rambursarea trebuie să fie efectuată în termen de cel mult șase luni începând de la data prezentării cererii; |
| --- | --- |

—

rambursarea trebuie să fie efectuată în termen de cel mult șase luni începând de la data prezentării cererii;

| — | sumele rambursate trebuie să fie actualizate ținând cont de dobânzi, calculate începând de la data încasării taxei până la data rambursării efective. Dobânzile se calculează pe baza ratei de referință a Comisiei, prevăzută în metoda de stabilire a ratelor de referință și de actualizare (55); |
| --- | --- |

—

sumele rambursate trebuie să fie actualizate ținând cont de dobânzi, calculate începând de la data încasării taxei până la data rambursării efective. Dobânzile se calculează pe baza ratei de referință a Comisiei, prevăzută în metoda de stabilire a ratelor de referință și de actualizare (55);

| — | autoritățile portugheze acceptă orice dovezi rezonabile prezentate de către persoanele care au plătit taxa, pentru a demonstra sumele pe care le-au plătit reprezentând taxa care s-a aplicat produselor provenind din alte state membre; |
| --- | --- |

—

autoritățile portugheze acceptă orice dovezi rezonabile prezentate de către persoanele care au plătit taxa, pentru a demonstra sumele pe care le-au plătit reprezentând taxa care s-a aplicat produselor provenind din alte state membre;

| — | dreptul la rambursare nu poate fi supus altor condiții, în special cea ca taxa să nu fi fost repercutată; |
| --- | --- |

—

dreptul la rambursare nu poate fi supus altor condiții, în special cea ca taxa să nu fi fost repercutată;

| — | în cazul în care un contribuabil nu a plătit încă taxa, autoritățile portugheze renunță formal la plata părții proporționale a acesteia care se aplică produselor importate din alte state membre, pentru care s-a demonstrat că este destinată a finanța partea de ajutor care aduce beneficii exclusiv produselor naționale. De asemenea, acestea renunță la eventualele dobânzi de întârziere aferente; |
| --- | --- |

—

în cazul în care un contribuabil nu a plătit încă taxa, autoritățile portugheze renunță formal la plata părții proporționale a acesteia care se aplică produselor importate din alte state membre, pentru care s-a demonstrat că este destinată a finanța partea de ajutor care aduce beneficii exclusiv produselor naționale. De asemenea, acestea renunță la eventualele dobânzi de întârziere aferente;

| — | la solicitarea Comisiei, Portugalia se angajează să prezinte un raport complet care să facă dovada bunei executări a măsurii de rambursare; |
| --- | --- |

—

la solicitarea Comisiei, Portugalia se angajează să prezinte un raport complet care să facă dovada bunei executări a măsurii de rambursare;

| — | în cazul în care într-un alt stat membru a fost aplicată o taxă similară acelorași produse care au fost supuse taxei în Portugalia, autoritățile portugheze se angajează să ramburseze persoanelor care au plătit taxa acea parte din taxă care s-a aplicat produselor provenite din statul membru respectiv; |
| --- | --- |

—

în cazul în care într-un alt stat membru a fost aplicată o taxă similară acelorași produse care au fost supuse taxei în Portugalia, autoritățile portugheze se angajează să ramburseze persoanelor care au plătit taxa acea parte din taxă care s-a aplicat produselor provenite din statul membru respectiv;

| — | Portugalia se angajează să facă cunoscută prezenta decizie tuturor potențialilor plătitori ai taxei. |
| --- | --- |

—

Portugalia se angajează să facă cunoscută prezenta decizie tuturor potențialilor plătitori ai taxei.

Articolul 3

Portugalia informează Comisia, în termen de două luni de la data notificării prezentei decizii, cu privire la măsurile luate pentru ducerea ei la îndeplinire.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează Republicii Portugheze.

Adoptată la Bruxelles, 13 iulie 2011.

Pentru Comisie

Dacian CIOLOȘ

Membru al Comisiei

---

(1)  Diário da República, I, Seria A – nr. 222 din 25 septembrie 2002, p. 6535.

1

Diário da República

(2)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

2

(3)  Decizia C(2006) 576, comunicată Portugaliei prin scrisoarea SG(2006) D/200772 din 21 februarie 2006.

3

(4)  JO C 109, 13.5.2009, p. 9.

4

(5)  JO L 311, 20.11.1998, p. 23.

5

(6)  Diário da República, I, Seria A – nr. 280 din 4 decembrie 1998, p. 6708.

6

Diário da República

(7)  Diário da República, I, Seria A – nr. 132 din 8 iunie 1999, p. 3171.

7

Diário da República

(8)  JO L 328, 28.11.1997, p. 1.

8

(9)  Diário da República, II, Seria – nr. 20 din 25 ianuarie 1999, p. 935.

9

Diário da República

(10)  Diário da República, II, Seria – nr. 82 din 6 aprilie 2001, p. 6270.

10

Diário da República

(11)  Diário da República, II, Seria – nr. 42 din 19 februarie 2002, p. 3158.

11

Diário da República

(12)  JO L 303, 7.12.2000, p. 32.

12

(13)  JO L 132, 15.5.2001, p. 17.

13

(14)  JO L 273, 10.10.2002, p. 1.

14

(15)  Diário da República, I, Seria A – nr. 232 din 7 octombrie 2003, p. 6603.

15

Diário da República

(16)  Hotărârea Curții din 24 iulie 2003 în cauza C-280/00, Altmark Trans și Regierungspräsidium Magdeburg, Rec., p. I-7747.

16

(17)  JO L 344, 20.11.2004, p. 12.

17

(18)  Ordinul comun nr. 96/99 din 25 ianuarie 1999, Ordinul comun nr. 324/2001 din 6 aprilie 2001 și Ordinul comun nr. 124/2002 din 19 februarie 2002.

18

(19)  JO C 324, 24.12.2002, p. 2.

19

(20)  JO L 282, 1.11.1975, p. 1; EE 03 F9 p. 86.

20

(21)  JO L 307, 25.11.2005, p. 2.

21

(22)  JO L 160, 26.6.1999, p. 21.

22

(23)  JO L 258, 4.10.2007, p. 3.

23

(24)  JO L 148, 28.6.1968, p. 24; EE 03 F2 p. 157.

24

(25)  JO L 312, 20.11.1998, p. 1.

25

(26)  JO L 282, 1.11.1975, p. 77; EE 03 F9 p. 151.

26

(27)  JO L 119, 4.5.2006, p. 1.

27

(28)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

28

(29)  JO C 319, 27.12.2006, p. 1.

29

(30)  Hotărârea Altmark citată anterior, punctul 84.

30

(31)  Hotărârea din 22 mai 2003 în cauza C-355/00, Freskot, Rec., p. I-5263, punctul 83.

31

(32)  Citată anterior, la punctul 88 și următoarele.

32

(33)  JO L 363, 27.12.1990, p. 51.

33

(34)  JO L 294, 28.10.1997, p. 7.

34

(35)  JO L 204, 4.8.1999, p. 37.

35

(36)  Hotărârea Curții din 23 mai 2000 în cauza C-209/98, FFAD, Rec., p. I-3743, punctul 75; a se vedea și Hotărârea Curții din 20 noiembrie 2003 în cauza C-126/01, GEMO, Rec., p. I-13769, punctul 21.

36

(37)  Citată anterior, punctul 26.

37

(38)  Citată anterior, punctul 31.

38

(39)  Hotărârea Curții din 21 octombrie 2003 în cauzele conexate C-261/01 și C-262/01, Van Calster e.a., Rec., p. I-12272, punctul 51.

39

(40)  Hotărârea Curții din 13 ianuarie 2005 în cauza C-174/02, Streekgewest, Rec., p. I-85, punctul 26.

40

(41)  Hotărârea Curții din 15 iulie 2004 în cauza C-345/02, Pearle e a., Rec., p. I 7164, punctul 41; a se vedea și Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță din 20 septembrie 2007 în cauza T-136/05, EARL Salvat tată și fiu e a./Comisia, Rec., p. II 4063, punctul 161 și următoarele.

41

(42)  Hotărârea Curții de Justiție din 17 decembrie 1979 în cauza C-730/79, Philip Morris Olanda/Comisia, Rec., p. 2671, punctele 11 și 12.

42

(43)  Producția de carne de vită în UE (15) se ridica în 1999 la 7 691 101 de tone și în 2002 la 7 466 476 de tone, din care în 1999, 95 765 de tone și, în 2002, 105 019 de tone erau produse de către Portugalia. Producția de carne de porc se ridica în 1999 pentru UE (15) la 17 983 476 de tone, iar în 2002, la 17 729 855 de tone, din care Portugalia producea, în 1999, 344 209 de tone și, în 2002, 328 038 de tone (sursa Eurostat).

43

(44)  Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță din 29 septembrie 2000 în cauza T-55/99, CETM/Comisia, Rec., p. II-3213, punctul 86; hotărârea Curții de Justiție din 21 martie 1991 în cauza C-303/88, Italia/Comisia, Rec., p. I-1433, punctul 27.

44

(45)  Hotărârea Van Calster e a. citată anterior, punctul 51.

45

(46)  Comunicarea Comisiei – Serviciile de interes general în Europa, JO C 17, 19.1.2001, p. 4.

46

(47)  JO C 297, 29.11.2005, p. 4.

47

(48)  JO L 312, 29.11.2005, p. 67.

48

(49)  JO C 28, 1.2.2000, p. 2.

49

(50)  JO C 119, 22.5.2002, p. 22.

50

(51)  A se vedea punctul 194 litera (c) din Orientările comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013, JO C 319, 27.12.2006, p. 1.

51

(52)  Directiva 82/894/CEE a Consiliului din 21.12.1982 privind notificarea maladiilor la animale în cadrul Comunității, JO L 378, 31.12.1982, p. 58.

52

(53)  Hotărârea din 25 iunie 1970 în cauza 47/69, Franța/Comisia, Rec., 1969-1970, p. 391, punctul 20.

53

(54)  Comunicarea Comisiei privind metoda de stabilire a ratelor de referință și de actualizare (JO C 273, 9.9.1997, p. 3).

54

(55)  A se vedea nota de subsol 54.

55

---

| 19.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 274/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 274/36

---

DECIZIA COMISIEI

din 27 iulie 2011

privind ajutorul de stat în favoarea finanțării testelor pentru depistarea formelor de encefalopatie spongiformă transmisibilă (EST) la bovine puse în aplicare de Belgia [ajutorul de stat C 44/08 (fostul NN 45/04)]

[notificată cu numărul C(2011) 5457]

(Numai textele în limbile franceză și olandeză sunt autentice)

(2011/678/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, în special, articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile, în conformitate cu articolul menționat mai sus (2),

întrucât:

1.   PROCEDURA

| (1) | În urma unor reclamații primite în ianuarie și februarie 2004, Comisia a demarat o investigație preliminară a ajutorului acordat de Belgia destinat acoperirii costurilor testelor de depistare a formelor de encefalopatie spongiformă transmisibilă la bovine (denumite în continuare „teste ESB”). |
| --- | --- |

(1)

În urma unor reclamații primite în ianuarie și februarie 2004, Comisia a demarat o investigație preliminară a ajutorului acordat de Belgia destinat acoperirii costurilor testelor de depistare a formelor de encefalopatie spongiformă transmisibilă la bovine (denumite în continuare „teste ESB”).

| (2) | În urma acestor reclamații, Comisia a trimis o scrisoare autorităților belgiene, la 27 ianuarie 2004, prin care le solicita acestora informații privind măsura în cauză. În același timp, o măsură de sprijinire a finanțării testelor de depistare a formelor de encefalopatie spongiformă transmisibilă (EST) la animale a fost notificată de către autoritățile belgiene în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”) (prin scrisoarea din 23 ianuarie 2004, înregistrată la 28 ianuarie 2004) și înscrisă cu numărul N 54/04. |
| --- | --- |

(2)

În urma acestor reclamații, Comisia a trimis o scrisoare autorităților belgiene, la 27 ianuarie 2004, prin care le solicita acestora informații privind măsura în cauză. În același timp, o măsură de sprijinire a finanțării testelor de depistare a formelor de encefalopatie spongiformă transmisibilă (EST) la animale a fost notificată de către autoritățile belgiene în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”) (prin scrisoarea din 23 ianuarie 2004, înregistrată la 28 ianuarie 2004) și înscrisă cu numărul N 54/04.

| (3) | Autoritățile belgiene au furnizat informații scrise Comisiei prin scrisorile din 6 februarie 2004 și din 14 mai 2004, înregistrate la 11 februarie 2004, respectiv 19 mai 2004. |
| --- | --- |

(3)

Autoritățile belgiene au furnizat informații scrise Comisiei prin scrisorile din 6 februarie 2004 și din 14 mai 2004, înregistrate la 11 februarie 2004, respectiv 19 mai 2004.

| (4) | Prin scrisoarea din 19 iulie 2004, Comisia a informat Belgia că măsura a fost transferată către registrul ajutoarelor care nu au fost notificate, cu numărul NN 45/04, deoarece s-a constatat că o parte din fonduri fuseseră deja plătite. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 19 iulie 2004, Comisia a informat Belgia că măsura a fost transferată către registrul ajutoarelor care nu au fost notificate, cu numărul NN 45/04, deoarece s-a constatat că o parte din fonduri fuseseră deja plătite.

| (5) | La 1 septembrie 2004 a avut loc o reuniune informală între autoritățile belgiene și serviciile Comisiei. |
| --- | --- |

(5)

La 1 septembrie 2004 a avut loc o reuniune informală între autoritățile belgiene și serviciile Comisiei.

| (6) | Prin scrisorile din 16 septembrie 2004 și 22 februarie 2007, înregistrate la 20 septembrie 2004, respectiv 22 februarie 2007, autoritățile belgiene au furnizat informații suplimentare. |
| --- | --- |

(6)

Prin scrisorile din 16 septembrie 2004 și 22 februarie 2007, înregistrate la 20 septembrie 2004, respectiv 22 februarie 2007, autoritățile belgiene au furnizat informații suplimentare.

| (7) | Prin scrisoarea din data de 26 noiembrie 2008, Comisia a informat Belgia că a decis deschiderea procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE, împotriva măsurii în cauză. Această decizie s-a publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în legătură cu măsura în cauză. |
| --- | --- |

(7)

Prin scrisoarea din data de 26 noiembrie 2008, Comisia a informat Belgia că a decis deschiderea procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE, împotriva măsurii în cauză. Această decizie s-a publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în legătură cu măsura în cauză.

| (8) | Prin scrisoarea din 19 decembrie 2008, înregistrată la 26 decembrie 2008, Belgia a solicitat o prelungire a termenului limită pentru formularea unui răspuns. Prelungirea respectivă a fost acordată prin scrisoarea din 13 ianuarie 2009. Belgia a transmis comentariile sale prin scrisoarea din 25 februarie 2009, înregistrată la data de 6 martie 2009. |
| --- | --- |

(8)

Prin scrisoarea din 19 decembrie 2008, înregistrată la 26 decembrie 2008, Belgia a solicitat o prelungire a termenului limită pentru formularea unui răspuns. Prelungirea respectivă a fost acordată prin scrisoarea din 13 ianuarie 2009. Belgia a transmis comentariile sale prin scrisoarea din 25 februarie 2009, înregistrată la data de 6 martie 2009.

| (9) | Comisia nu a primit observații de la părțile interesate. |
| --- | --- |

(9)

Comisia nu a primit observații de la părțile interesate.

| (10) | Prin scrisoarea din 17 iulie 2009, Comisia a adresat întrebări suplimentare Belgiei cu privire la comentariile transmise de aceasta. Prin scrisoarea din 4 septembrie 2009, înregistrată la 8 septembrie 2009, Belgia a solicitat o prelungire a termenului limită pentru formularea unui răspuns. Răspunsul Belgiei a fost primit de Comisie prin scrisoarea din 16 octombrie 2009, înregistrată la 20 octombrie 2009. |
| --- | --- |

(10)

Prin scrisoarea din 17 iulie 2009, Comisia a adresat întrebări suplimentare Belgiei cu privire la comentariile transmise de aceasta. Prin scrisoarea din 4 septembrie 2009, înregistrată la 8 septembrie 2009, Belgia a solicitat o prelungire a termenului limită pentru formularea unui răspuns. Răspunsul Belgiei a fost primit de Comisie prin scrisoarea din 16 octombrie 2009, înregistrată la 20 octombrie 2009.

| (11) | Două reuniuni au avut loc între autoritățile belgiene și serviciile Comisiei, la 2 octombrie 2009 și la 30 octombrie 2009. |
| --- | --- |

(11)

Două reuniuni au avut loc între autoritățile belgiene și serviciile Comisiei, la 2 octombrie 2009 și la 30 octombrie 2009.

| (12) | În urma acestor reuniuni, informații suplimentare au fost trimise de către Belgia la 14 decembrie 2009, înregistrate la 16 decembrie 2009. În urma anchetei concomitente a autorităților belgiene din domeniul concurenței privind posibilele înțelegeri între laboratoare, Belgia a introdus cereri de prelungire la 21 ianuarie 2010, la 29 septembrie 2010 și la 17 ianuarie 2011. Aceste prelungiri ale termenului au fost acordate de către Comisie. |
| --- | --- |

(12)

În urma acestor reuniuni, informații suplimentare au fost trimise de către Belgia la 14 decembrie 2009, înregistrate la 16 decembrie 2009. În urma anchetei concomitente a autorităților belgiene din domeniul concurenței privind posibilele înțelegeri între laboratoare, Belgia a introdus cereri de prelungire la 21 ianuarie 2010, la 29 septembrie 2010 și la 17 ianuarie 2011. Aceste prelungiri ale termenului au fost acordate de către Comisie.

| (13) | O ultimă cerere de informații a fost trimisă de Comisie la 22 februarie 2011, iar autoritățile belgiene au răspuns printr-o scrisoare la 6 aprilie 2011. O prelungire suplimentară a termenului a fost acordată de către Comisie pentru a permite Belgiei să răspundă la întrebări în așteptarea rezultatului anchetei autorităților belgiene din domeniul concurenței. |
| --- | --- |

(13)

O ultimă cerere de informații a fost trimisă de Comisie la 22 februarie 2011, iar autoritățile belgiene au răspuns printr-o scrisoare la 6 aprilie 2011. O prelungire suplimentară a termenului a fost acordată de către Comisie pentru a permite Belgiei să răspundă la întrebări în așteptarea rezultatului anchetei autorităților belgiene din domeniul concurenței.

| (14) | Autoritățile belgiene au răspuns prin scrisoarea din 19 mai 2011, înregistrată la 25 mai 2011. |
| --- | --- |

(14)

Autoritățile belgiene au răspuns prin scrisoarea din 19 mai 2011, înregistrată la 25 mai 2011.

2.   DESCRIERE

2.1.   Context
   (4)

| (15) | În ianuarie 2004, Comisia a primit o plângere privind un proiect de decret regal care ar fi avut drept obiect introducerea unei taxe parafiscale pentru finanțarea testelor ESB. |
| --- | --- |

(15)

În ianuarie 2004, Comisia a primit o plângere privind un proiect de decret regal care ar fi avut drept obiect introducerea unei taxe parafiscale pentru finanțarea testelor ESB.

| (16) | În urma acestei plângeri, serviciile Comisiei au solicitat explicații din partea autorităților belgiene. Drept răspuns la această cerere de informații, autoritățile belgiene au indicat că, începând cu 1 ianuarie 2001, testele ESB erau obligatorii pentru bovinele cu vârsta de peste 30 de luni și pentru bovinele cu vârsta de peste 24 de luni supuse unei sacrificări de urgență (5). Acestea au notificat, de asemenea, un proiect de decret regal privind finanțarea testelor de depistare a EST la animale (denumit în continuare „decretul regal EST”). Acest proiect de decret regal a fost înregistrat cu numărul N 54/04. Autoritățile belgiene au indicat că acest nou proiect de decret regal reprezenta o modificare a proiectului de decret regal notificat în 2001 de Belgia și aprobat de Comisie prin decizia N 21/02 din 13 februarie 2002 (6), precum și a altui proiect discutat în mod informal cu Comisia în 2003. Totuși, niciunul dintre aceste proiecte nu fost pus în aplicare, iar decretul notificat în 2004 constituia remanierea acestora. |
| --- | --- |

(16)

În urma acestei plângeri, serviciile Comisiei au solicitat explicații din partea autorităților belgiene. Drept răspuns la această cerere de informații, autoritățile belgiene au indicat că, începând cu 1 ianuarie 2001, testele ESB erau obligatorii pentru bovinele cu vârsta de peste 30 de luni și pentru bovinele cu vârsta de peste 24 de luni supuse unei sacrificări de urgență (5). Acestea au notificat, de asemenea, un proiect de decret regal privind finanțarea testelor de depistare a EST la animale (denumit în continuare „decretul regal EST”). Acest proiect de decret regal a fost înregistrat cu numărul N 54/04. Autoritățile belgiene au indicat că acest nou proiect de decret regal reprezenta o modificare a proiectului de decret regal notificat în 2001 de Belgia și aprobat de Comisie prin decizia N 21/02 din 13 februarie 2002 (6), precum și a altui proiect discutat în mod informal cu Comisia în 2003. Totuși, niciunul dintre aceste proiecte nu fost pus în aplicare, iar decretul notificat în 2004 constituia remanierea acestora.

| (17) | Din informațiile furnizate de Belgia, reiese că trezoreria statului a preluat, începând cu 1 ianuarie 2001 (7), costurile testelor ESB (și anume, costurile eșantionării și ale analizelor). Începând cu 1 ianuarie 2002, costurile acestor teste au fost prefinanțate de Bureau d’Intervention et de Restitution belge (denumit în continuare „BIRB”), în așteptarea unei decizii politice privind sistemul de finanțare care trebuie adoptat. |
| --- | --- |

(17)

Din informațiile furnizate de Belgia, reiese că trezoreria statului a preluat, începând cu 1 ianuarie 2001 (7), costurile testelor ESB (și anume, costurile eșantionării și ale analizelor). Începând cu 1 ianuarie 2002, costurile acestor teste au fost prefinanțate de Bureau d’Intervention et de Restitution belge (denumit în continuare „BIRB”), în așteptarea unei decizii politice privind sistemul de finanțare care trebuie adoptat.

| (18) | În urma anumitor observații făcute de serviciile Comisiei în ceea ce privește proiectul de decret regal notificat (N 54/04), autoritățile belgiene au prezentat, în mai 2004, un nou proiect de decret regal care încerca să răspundă la observațiile formulate de către Comisie și care prevedea un sistem de retribuire de 10,70 EUR pe cap de bovină prezentă pentru sacrificare, începând cu 1 ianuarie 2003, și care trebuia să facă obiectul unui test ESB rapid. Autoritățile belgiene au specificat că testele efectuate și prefinanțate în cursul anului 2002 au fost finanțate în mod integral prin ajutoare de stat indirecte, și anume, taxe parafiscale. Printre altele, autoritățile belgiene au indicat că o sumă maximă de 40 EUR pe test a fost finanțată, începând cu 1 ianuarie 2003, prin intermediul taxelor parafiscale. Autoritățile belgiene au furnizat tabele detaliate care includeau costul testelor ESB începând cu 2003 și o previziune de finanțare a acestor teste prin intermediul taxelor parafiscale și a retribuțiilor. Autoritățile belgiene au indicat că datele prevăzute pentru punerea în aplicare a regimului de finanțare erau 1 iulie 2004 în cazul retribuțiilor și 1 ianuarie 2005 în cazul taxelor parafiscale. |
| --- | --- |

(18)

În urma anumitor observații făcute de serviciile Comisiei în ceea ce privește proiectul de decret regal notificat (N 54/04), autoritățile belgiene au prezentat, în mai 2004, un nou proiect de decret regal care încerca să răspundă la observațiile formulate de către Comisie și care prevedea un sistem de retribuire de 10,70 EUR pe cap de bovină prezentă pentru sacrificare, începând cu 1 ianuarie 2003, și care trebuia să facă obiectul unui test ESB rapid. Autoritățile belgiene au specificat că testele efectuate și prefinanțate în cursul anului 2002 au fost finanțate în mod integral prin ajutoare de stat indirecte, și anume, taxe parafiscale. Printre altele, autoritățile belgiene au indicat că o sumă maximă de 40 EUR pe test a fost finanțată, începând cu 1 ianuarie 2003, prin intermediul taxelor parafiscale. Autoritățile belgiene au furnizat tabele detaliate care includeau costul testelor ESB începând cu 2003 și o previziune de finanțare a acestor teste prin intermediul taxelor parafiscale și a retribuțiilor. Autoritățile belgiene au indicat că datele prevăzute pentru punerea în aplicare a regimului de finanțare erau 1 iulie 2004 în cazul retribuțiilor și 1 ianuarie 2005 în cazul taxelor parafiscale.

| (19) | Având în vedere că proiectul de decret regal notificat indica faptul că ajutoarele fuseseră deja acordate și că taxele fuseseră deja percepute începând cu 1 ianuarie 2012, măsura a fost înregistrată drept nenotificată la 19 iulie 2004 cu numărul NN 45/04. În ceea ce privește notificarea înregistrată cu numărul N 54/04, aceasta a fost retrasă de Belgia. |
| --- | --- |

(19)

Având în vedere că proiectul de decret regal notificat indica faptul că ajutoarele fuseseră deja acordate și că taxele fuseseră deja percepute începând cu 1 ianuarie 2012, măsura a fost înregistrată drept nenotificată la 19 iulie 2004 cu numărul NN 45/04. În ceea ce privește notificarea înregistrată cu numărul N 54/04, aceasta a fost retrasă de Belgia.

| (20) | Din informațiile prezentate de Belgia în 2004 rezultă că intenția generală era de a efectua o prefinanțare a testelor, ale căror costuri ar fi trebuit să fie rambursate ulterior, ideea fiind de alocare a unei părți din suma contribuțiilor rambursării costurilor testelor prefinanțate. |
| --- | --- |

(20)

Din informațiile prezentate de Belgia în 2004 rezultă că intenția generală era de a efectua o prefinanțare a testelor, ale căror costuri ar fi trebuit să fie rambursate ulterior, ideea fiind de alocare a unei părți din suma contribuțiilor rambursării costurilor testelor prefinanțate.

| (21) | În scrisoarea lor din 16 septembrie 2004, autoritățile belgiene au prezentat un nou proiect de decret regal în care este menținută pe viitor ideea unei retribuții de 10,70 EUR pe cap de bovină testată. Totalul sumei indicate în acest proiect nou de decret regal ar fi utilizat în vederea finanțării testelor ESB efectuate pe bovinele care ar fi sacrificate începând cu intrarea în vigoare a acestui proiect. Rambursarea sumelor care depășesc cei 40 EUR autorizați de orientările comunitare privind ajutoarele de stat care vizează testele pentru depistarea EST, animalele moarte și deșeurile de abator (8) din 24 decembrie 2002 (denumite în continuare „orientările EST”) și care au fost prefinanțate după 1 ianuarie 2003, vor face obiectul unui alt proiect care va fi prezentat Comisiei și care va viza rambursarea acestor prefinanțări. Acest decret regal a fost adoptat la 15 octombrie 2004 (9) și a intrat în vigoare la 1 decembrie 2004. |
| --- | --- |

(21)

În scrisoarea lor din 16 septembrie 2004, autoritățile belgiene au prezentat un nou proiect de decret regal în care este menținută pe viitor ideea unei retribuții de 10,70 EUR pe cap de bovină testată. Totalul sumei indicate în acest proiect nou de decret regal ar fi utilizat în vederea finanțării testelor ESB efectuate pe bovinele care ar fi sacrificate începând cu intrarea în vigoare a acestui proiect. Rambursarea sumelor care depășesc cei 40 EUR autorizați de orientările comunitare privind ajutoarele de stat care vizează testele pentru depistarea EST, animalele moarte și deșeurile de abator (8) din 24 decembrie 2002 (denumite în continuare „orientările EST”) și care au fost prefinanțate după 1 ianuarie 2003, vor face obiectul unui alt proiect care va fi prezentat Comisiei și care va viza rambursarea acestor prefinanțări. Acest decret regal a fost adoptat la 15 octombrie 2004 (9) și a intrat în vigoare la 1 decembrie 2004.

| (22) | În conformitate cu informațiile furnizate de autoritățile belgiene, suma totală a costurilor prefinanțate care depășesc suma maximă de 40 EUR pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2003 (10) și 30 iunie 2004 se ridică la 15 237 646 EUR. Conform autorităților belgiene, începând cu 30 iunie 2004, suma maximă de 40 EUR a fost respectată (11). |
| --- | --- |

(22)

În conformitate cu informațiile furnizate de autoritățile belgiene, suma totală a costurilor prefinanțate care depășesc suma maximă de 40 EUR pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2003 (10) și 30 iunie 2004 se ridică la 15 237 646 EUR. Conform autorităților belgiene, începând cu 30 iunie 2004, suma maximă de 40 EUR a fost respectată (11).

| (23) | În aceeași scrisoare din 16 septembrie 2004, autoritățile belgiene au furnizat două fișe de informații în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1/2004 al Comisiei din 23 decembrie 2003 de aplicare a articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat acordate întreprinderilor mici și mijlocii active în producția, prelucrarea și comercializarea de produse agricole (12). |
| --- | --- |

(23)

În aceeași scrisoare din 16 septembrie 2004, autoritățile belgiene au furnizat două fișe de informații în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1/2004 al Comisiei din 23 decembrie 2003 de aplicare a articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat acordate întreprinderilor mici și mijlocii active în producția, prelucrarea și comercializarea de produse agricole (12).

| (24) | Aceste două măsuri au făcut obiectul a două scutiri, înregistrate cu numerele XA 53/04 și XA 54/04. Astfel cum s-a indicat la punctul 19 și următoarele din decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare, măsura care face obiectul unei scutiri cu numărul XA 53/04 reglementează prefinanțarea testelor ESB (13) cu o intensitate maximă a ajutorului de 40 EUR pe test și a fost pusă în aplicare la 1 ianuarie 2003. Temeiul juridic al acestei măsuri îl reprezintă legea din 27 decembrie 2002 privind bugetul general al cheltuielilor pentru 2003. Măsura care face obiectul unei scutiri cu numărul XA 54/04 prevede o intensitate maximă de ajutor de 33,38 EUR pe test și a fost pusă în aplicare la 15 octombrie 2004. Această măsură de sprijin are o durată nedeterminată. Temeiul juridic al acestei măsuri îl reprezintă legea din 27 decembrie 2003 privind bugetul general al cheltuielilor pentru 2004. |
| --- | --- |

(24)

Aceste două măsuri au făcut obiectul a două scutiri, înregistrate cu numerele XA 53/04 și XA 54/04. Astfel cum s-a indicat la punctul 19 și următoarele din decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare, măsura care face obiectul unei scutiri cu numărul XA 53/04 reglementează prefinanțarea testelor ESB (13) cu o intensitate maximă a ajutorului de 40 EUR pe test și a fost pusă în aplicare la 1 ianuarie 2003. Temeiul juridic al acestei măsuri îl reprezintă legea din 27 decembrie 2002 privind bugetul general al cheltuielilor pentru 2003. Măsura care face obiectul unei scutiri cu numărul XA 54/04 prevede o intensitate maximă de ajutor de 33,38 EUR pe test și a fost pusă în aplicare la 15 octombrie 2004. Această măsură de sprijin are o durată nedeterminată. Temeiul juridic al acestei măsuri îl reprezintă legea din 27 decembrie 2003 privind bugetul general al cheltuielilor pentru 2004.

| (25) | În cadrul aceleiași scrisori din 16 septembrie 2004 și drept răspuns la întrebările adresate de serviciile Comisiei, autoritățile belgiene au indicat că laboratoarele alese pentru efectuarea testelor trebuiau să respecte criterii foarte precise pentru a efectua analizele în cauză. |
| --- | --- |

(25)

În cadrul aceleiași scrisori din 16 septembrie 2004 și drept răspuns la întrebările adresate de serviciile Comisiei, autoritățile belgiene au indicat că laboratoarele alese pentru efectuarea testelor trebuiau să respecte criterii foarte precise pentru a efectua analizele în cauză.

| (26) | La scurt timp după scrisorile din 14 mai 2004 și 16 septembrie 2004, autoritățile belgiene au notificat două proiecte de decrete regale privind finanțarea activităților Agenției federale pentru siguranța lanțului alimentar (denumită în continuare „AFSLA”). Aceste măsuri aveau drept scop punerea în aplicare a unei contribuții și a unei retribuții care acoperă activitățile AFSLA. Acestea au făcut obiectului deciziei C(2005)4203 din 9 noiembrie 2005 privind ajutoarele de stat N 9/05 și N 10/05 (denumită în continuare „decizia N 9/05 și N 10/05”) menționată în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare. Aceste măsuri au fost adoptate prin decretul regal din 10 noiembrie 2005 de stabilire a contribuțiilor vizate la articolul 4 din legea din 9 decembrie 2004 privind finanțarea AFSLA (14), precum și prin decretul regal din 10 noiembrie 2005 privind retribuțiile vizate la articolul 5 din legea 9 decembrie 2004 de stabilire a finanțării AFSLA (15). Aceste două decrete regale au intrat în vigoare la 1 ianuarie 2006. Decretul regal privind contribuțiile prevede abrogarea decretului regal din 15 octombrie 2004 menționat în considerentul 21. |
| --- | --- |

(26)

La scurt timp după scrisorile din 14 mai 2004 și 16 septembrie 2004, autoritățile belgiene au notificat două proiecte de decrete regale privind finanțarea activităților Agenției federale pentru siguranța lanțului alimentar (denumită în continuare „AFSLA”). Aceste măsuri aveau drept scop punerea în aplicare a unei contribuții și a unei retribuții care acoperă activitățile AFSLA. Acestea au făcut obiectului deciziei C(2005)4203 din 9 noiembrie 2005 privind ajutoarele de stat N 9/05 și N 10/05 (denumită în continuare „decizia N 9/05 și N 10/05”) menționată în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare. Aceste măsuri au fost adoptate prin decretul regal din 10 noiembrie 2005 de stabilire a contribuțiilor vizate la articolul 4 din legea din 9 decembrie 2004 privind finanțarea AFSLA (14), precum și prin decretul regal din 10 noiembrie 2005 privind retribuțiile vizate la articolul 5 din legea 9 decembrie 2004 de stabilire a finanțării AFSLA (15). Aceste două decrete regale au intrat în vigoare la 1 ianuarie 2006. Decretul regal privind contribuțiile prevede abrogarea decretului regal din 15 octombrie 2004 menționat în considerentul 21.

| (27) | Mai exact, decretul regal privind retribuțiile prevede pentru abator obligația de a plăti o retribuție de 10,70 EUR pe bovină sau solipedă testată. Decretul regal privind contribuțiile prevede finanțarea unei părți din testele ESB și este percepută de la sectoare diferite. Costul total al testului ESB este de 44,08 EUR, din care 12 EUR pentru eșantionare (care sunt finanțați în valoare de 19,70 EUR de către abator în temeiul decretului regal privind retribuțiile, iar restul de 1,30 EUR prin contribuție) și 32,08 EUR sunt finanțați prin contribuție, și este achitat în mod direct laboratoarelor de către AFSLA. În decizia N 9/05 și N 10/05, Comisia a concluzionat că finanțarea AFSLA prin retribuții nu constituia un ajutor de stat, că finanțarea controalelor aleatorii globale prin contribuții forfetare nu constituia un ajutor de stat, că finanțarea unei părți din costurile testelor ESB prin contribuții constituia un ajutor de stat compatibil și că finanțarea costurilor altor teste/controale legate de producție/comercializare constituia un ajutor de stat compatibil. |
| --- | --- |

(27)

Mai exact, decretul regal privind retribuțiile prevede pentru abator obligația de a plăti o retribuție de 10,70 EUR pe bovină sau solipedă testată. Decretul regal privind contribuțiile prevede finanțarea unei părți din testele ESB și este percepută de la sectoare diferite. Costul total al testului ESB este de 44,08 EUR, din care 12 EUR pentru eșantionare (care sunt finanțați în valoare de 19,70 EUR de către abator în temeiul decretului regal privind retribuțiile, iar restul de 1,30 EUR prin contribuție) și 32,08 EUR sunt finanțați prin contribuție, și este achitat în mod direct laboratoarelor de către AFSLA. În decizia N 9/05 și N 10/05, Comisia a concluzionat că finanțarea AFSLA prin retribuții nu constituia un ajutor de stat, că finanțarea controalelor aleatorii globale prin contribuții forfetare nu constituia un ajutor de stat, că finanțarea unei părți din costurile testelor ESB prin contribuții constituia un ajutor de stat compatibil și că finanțarea costurilor altor teste/controale legate de producție/comercializare constituia un ajutor de stat compatibil.

| (28) | În decembrie 2006, Comisia a trimis întrebări noi Belgiei privind cazul NN 45/04. Aceste întrebări se refereau în special la rambursarea sumelor plătite în temeiul prefinanțării începând cu 1 ianuarie 2003. |
| --- | --- |

(28)

În decembrie 2006, Comisia a trimis întrebări noi Belgiei privind cazul NN 45/04. Aceste întrebări se refereau în special la rambursarea sumelor plătite în temeiul prefinanțării începând cu 1 ianuarie 2003.

| (29) | În răspunsul lor din data de 22 februarie 2007, autoritățile belgiene au indicat că doresc să efectueze o rambursare globală a tuturor cheltuielilor legate de analizele ESB pe o perioadă de 15 ani. În practică, un sistem de recuperare solidară a fost pus în aplicare prin intermediul noului sistem de finanțare al AFSLA. Începând cu 1 ianuarie 2006, fiecare operator plătește o cotizație către AFSLA, iar o parte din această contribuție este direcționată către recuperarea costurilor din trecut legate de prefinanțarea testelor ESB. Toți operatorii activi care au deținut bovine în cursul perioadei luate în considerare contribuie, de asemenea, la acest sistem. |
| --- | --- |

(29)

În răspunsul lor din data de 22 februarie 2007, autoritățile belgiene au indicat că doresc să efectueze o rambursare globală a tuturor cheltuielilor legate de analizele ESB pe o perioadă de 15 ani. În practică, un sistem de recuperare solidară a fost pus în aplicare prin intermediul noului sistem de finanțare al AFSLA. Începând cu 1 ianuarie 2006, fiecare operator plătește o cotizație către AFSLA, iar o parte din această contribuție este direcționată către recuperarea costurilor din trecut legate de prefinanțarea testelor ESB. Toți operatorii activi care au deținut bovine în cursul perioadei luate în considerare contribuie, de asemenea, la acest sistem.

2.2.   Conținutul plângerilor depuse cu privire la proiectul de decret regal EST

| (30) | În conformitate cu plângerile privind proiectul de decret regal EST, contribuția se aplică tuturor tipurilor de animale sacrificate în abatoarele belgiene și va fi, de asemenea, impusă produselor importate. Un reclamant a afirmat că un procent semnificativ de animale sacrificate în abatoarele belgiene ar proveni din alte state membre. Conform celor declarate de reclamanți, contribuția ar face o discriminare în ceea ce privește animalele importate, având în vedere că veniturile sale sunt utilizate pentru recuperarea costurilor testelor ESB efectuate pe bovine belgiene. |
| --- | --- |

(30)

În conformitate cu plângerile privind proiectul de decret regal EST, contribuția se aplică tuturor tipurilor de animale sacrificate în abatoarele belgiene și va fi, de asemenea, impusă produselor importate. Un reclamant a afirmat că un procent semnificativ de animale sacrificate în abatoarele belgiene ar proveni din alte state membre. Conform celor declarate de reclamanți, contribuția ar face o discriminare în ceea ce privește animalele importate, având în vedere că veniturile sale sunt utilizate pentru recuperarea costurilor testelor ESB efectuate pe bovine belgiene.

2.3.   Îndoielile exprimate de Comisie în contextul deschiderii procedurii oficiale de investigare

| (31) | Pentru început, este necesar să se precizeze că deschiderea procedurii oficiale de investigare privește ajutoarele pentru finanțarea testelor de depistare EST la animale în Belgia, începând cu 1 ianuarie 2001, precum și mecanismele de finanțare a acestor ajutoare, cu excepția ajutoarelor aprobate prin decizia Comisiei datorită compatibilității acestora cu piața internă. În mod concret, acest lucru înseamnă că ajutoarele aprobate prin decizia N 9/05 și N 10/05 (referitoare la contribuțiile și retribuțiile de finanțare a AFSLA) nu vor fi evaluate în ceea ce privește compatibilitatea cu normele în materie de ajutoare de stat aplicabile la momentul acordării ajutorului. Prin urmare, prezenta decizie se referă la ajutoarele care finanțează testele ESB pentru perioada 2001-2006, precum și la sistemul lor de finanțare, având în vedere faptul că ajutoarele pentru testele ESB în cursul acestei perioade au fost prefinanțate și că această prefinanțare face obiectul unei rambursări desfășurate pe mai mulți ani. |
| --- | --- |

(31)

Pentru început, este necesar să se precizeze că deschiderea procedurii oficiale de investigare privește ajutoarele pentru finanțarea testelor de depistare EST la animale în Belgia, începând cu 1 ianuarie 2001, precum și mecanismele de finanțare a acestor ajutoare, cu excepția ajutoarelor aprobate prin decizia Comisiei datorită compatibilității acestora cu piața internă. În mod concret, acest lucru înseamnă că ajutoarele aprobate prin decizia N 9/05 și N 10/05 (referitoare la contribuțiile și retribuțiile de finanțare a AFSLA) nu vor fi evaluate în ceea ce privește compatibilitatea cu normele în materie de ajutoare de stat aplicabile la momentul acordării ajutorului. Prin urmare, prezenta decizie se referă la ajutoarele care finanțează testele ESB pentru perioada 2001-2006, precum și la sistemul lor de finanțare, având în vedere faptul că ajutoarele pentru testele ESB în cursul acestei perioade au fost prefinanțate și că această prefinanțare face obiectul unei rambursări desfășurate pe mai mulți ani.

| (32) | Din motive de claritate, este necesar să se reamintească distincția terminologică dintre retribuție și contribuție: există, pe de o parte, taxele sau retribuțiile care acoperă costurile unui serviciu furnizat. În cauza sus-menționată, acestea se ridică la 10,70 EUR și sunt percepute începând cu 1 decembrie 2004 în temeiul decretului regal EST și, ulterior, în temeiul decretului regal privind retribuțiile care finanțează AFSLA. Pe de altă parte, există prelevările sau contribuțiile care sunt prelevate pe baza decretului regal din 10 noiembrie 2005, sunt percepute de AFSLA, datorate de entitățile de exploatare situate pe teritoriul belgian și repartizate pe 7 sectoare (a se vedea considerentul 29 din decizia N 9/05 și N 10/05). |
| --- | --- |

(32)

Din motive de claritate, este necesar să se reamintească distincția terminologică dintre retribuție și contribuție: există, pe de o parte, taxele sau retribuțiile care acoperă costurile unui serviciu furnizat. În cauza sus-menționată, acestea se ridică la 10,70 EUR și sunt percepute începând cu 1 decembrie 2004 în temeiul decretului regal EST și, ulterior, în temeiul decretului regal privind retribuțiile care finanțează AFSLA. Pe de altă parte, există prelevările sau contribuțiile care sunt prelevate pe baza decretului regal din 10 noiembrie 2005, sunt percepute de AFSLA, datorate de entitățile de exploatare situate pe teritoriul belgian și repartizate pe 7 sectoare (a se vedea considerentul 29 din decizia N 9/05 și N 10/05).

| (33) | Comisia a constatat, în decizia sa de deschidere a procedurii oficiale de investigare, că măsurile de ajutor în favoarea finanțării testelor ESB sunt și au fost finanțate în Belgia prin subvenții și printr-un sistem de taxe parafiscale constituit atât din retribuții, cât și din contribuții. O parte din veniturile rezultate de pe urma acestor retribuții și contribuții ar fi fost alocată rambursării prefinanțării acestor teste. |
| --- | --- |

(33)

Comisia a constatat, în decizia sa de deschidere a procedurii oficiale de investigare, că măsurile de ajutor în favoarea finanțării testelor ESB sunt și au fost finanțate în Belgia prin subvenții și printr-un sistem de taxe parafiscale constituit atât din retribuții, cât și din contribuții. O parte din veniturile rezultate de pe urma acestor retribuții și contribuții ar fi fost alocată rambursării prefinanțării acestor teste.

| (34) | Comisia a indicat existența mai multor probleme și a susținut că îi lipsesc informații pentru a efectua o evaluare finală a măsurilor în cauză: în primul rând, existau întrebări privind existența unui avantaj pentru beneficiarii serviciilor. Într-adevăr, nu era clar dacă retribuțiile pentru testele ESB acopereau partea din costul testelor care nu era acoperită de un ajutor de stat compatibil. Costul exact al acestor teste nu era cunoscut, nici sursa de finanțare suplimentară, în cazul în care retribuțiile nu ar fi fost suficiente pentru a acoperi costurile totale ale testelor ESB. De asemenea, nu se stabilise dacă condițiile pe baza cărora AFSLA furniza serviciile corespundeau prețului de pe piață, în special datorită faptului că autoritățile belgiene nu indicaseră în mod clar că alegerea laboratoarelor fusese efectuată prin intermediul unei proceduri deschise și transparente. |
| --- | --- |

(34)

Comisia a indicat existența mai multor probleme și a susținut că îi lipsesc informații pentru a efectua o evaluare finală a măsurilor în cauză: în primul rând, existau întrebări privind existența unui avantaj pentru beneficiarii serviciilor. Într-adevăr, nu era clar dacă retribuțiile pentru testele ESB acopereau partea din costul testelor care nu era acoperită de un ajutor de stat compatibil. Costul exact al acestor teste nu era cunoscut, nici sursa de finanțare suplimentară, în cazul în care retribuțiile nu ar fi fost suficiente pentru a acoperi costurile totale ale testelor ESB. De asemenea, nu se stabilise dacă condițiile pe baza cărora AFSLA furniza serviciile corespundeau prețului de pe piață, în special datorită faptului că autoritățile belgiene nu indicaseră în mod clar că alegerea laboratoarelor fusese efectuată prin intermediul unei proceduri deschise și transparente.

| (35) | În al doilea rând, mecanismul prelevărilor nu era clar: În special, beneficiarii și contribuabilii nu erau stabiliți în mod clar, iar mecanismul de rambursare a prefinanțării costurilor testelor ESB nu era clar. De asemenea, existau întrebări suplimentare cu privire la condițiile care trebuiau să fie respectate de taxele parafiscale pentru a fi considerate drept fiind în conformitate cu normele în materie de ajutoare de stat, în special în ceea ce privește scutirea produselor importate de taxele parafiscale, în ceea ce privește chestiunea de a ști dacă produsele exportate beneficiau de măsura de ajutor finanțat prin taxe și dacă sarcinile influențau prețul produselor finale, având în vedere că acesta era determinat de schimbările ofertei și ale cererii pe piața liberă. |
| --- | --- |

(35)

În al doilea rând, mecanismul prelevărilor nu era clar: În special, beneficiarii și contribuabilii nu erau stabiliți în mod clar, iar mecanismul de rambursare a prefinanțării costurilor testelor ESB nu era clar. De asemenea, existau întrebări suplimentare cu privire la condițiile care trebuiau să fie respectate de taxele parafiscale pentru a fi considerate drept fiind în conformitate cu normele în materie de ajutoare de stat, în special în ceea ce privește scutirea produselor importate de taxele parafiscale, în ceea ce privește chestiunea de a ști dacă produsele exportate beneficiau de măsura de ajutor finanțat prin taxe și dacă sarcinile influențau prețul produselor finale, având în vedere că acesta era determinat de schimbările ofertei și ale cererii pe piața liberă.

3.   OBSERVAȚII FORMULATE DE BELGIA

| (36) | Observațiile Belgiei cu privire la îndoielile exprimate de Comisie în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare au fost primite de Comisie la 27 februarie 2009. Acestea ar putea fi rezumate după cum urmează: |
| --- | --- |

(36)

Observațiile Belgiei cu privire la îndoielile exprimate de Comisie în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare au fost primite de Comisie la 27 februarie 2009. Acestea ar putea fi rezumate după cum urmează:

3.1.   Calificarea finanțării testelor ESB drept ajutoare de stat

| (37) | În primul rând, Belgia contestă calificarea de către Comisie a finanțării testelor ESB drept ajutor de stat, datorită caracterului obligatoriu al acestor teste. Într-adevăr, Belgia susține că obligația de a efectua testele ESB este impusă prin Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă (16) în vederea protejării sănătății publice. În sprijinul acestei afirmații, aceasta citează două hotărâri (17) în care Curtea de Justiție a considerat că costurile controalelor efectuate pentru protecția sănătății publice nu pot fi considerate drept compensație pentru un serviciu și că aceste costuri trebuie suportate de autoritatea însăși. Belgia recunoaște că hotărârile în cauză privesc libera circulație a mărfurilor și nu ajutoarele de stat, dar consideră că raționamentul poate fi aplicat disciplinei ajutoarelor de stat. |
| --- | --- |

(37)

În primul rând, Belgia contestă calificarea de către Comisie a finanțării testelor ESB drept ajutor de stat, datorită caracterului obligatoriu al acestor teste. Într-adevăr, Belgia susține că obligația de a efectua testele ESB este impusă prin Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă (16) în vederea protejării sănătății publice. În sprijinul acestei afirmații, aceasta citează două hotărâri (17) în care Curtea de Justiție a considerat că costurile controalelor efectuate pentru protecția sănătății publice nu pot fi considerate drept compensație pentru un serviciu și că aceste costuri trebuie suportate de autoritatea însăși. Belgia recunoaște că hotărârile în cauză privesc libera circulație a mărfurilor și nu ajutoarele de stat, dar consideră că raționamentul poate fi aplicat disciplinei ajutoarelor de stat.

| (38) | Printre altele, Belgia afirmă că, având în vedere faptul că Regulamentul (CE) nr. 999/2001 nu prevede ca costurile controalelor să fie suportate de întreprinderi, un stat membru poate decide sistemul „normal” de finanțare a testelor ESB. Criteriul selectivității propriu ajutoarelor de stat trebuie evaluat, prin urmare, în accepția Belgiei, în raport cu acest sistem normal (18). Astfel, nu s-ar putea discuta despre ajutoare de stat decât în măsura în care anumite sectoare sau întreprinderi ar beneficia de un tratament preferențial în raport cu sistemul normal ales de Belgia. Conform Belgiei, Comisia pare să fie de părere că norma trebuie să o constituie faptul că agricultorii trebuie să suporte costurile, lucru ce nu reiese, totuși, din textele aplicabile. În cazul în care sistemele diferite de finanțare a testelor ESB ar putea determina denaturări ale concurenței, acest lucru ar trebui rezolvat, conform Belgiei, prin intermediul unei armonizări a legislației (19), dar nu constituie în niciun caz o problemă a ajutoarelor de stat. Belgia citează, de asemenea, hotărârea GEMO (20), dar consideră că aceasta nu modifică abordarea sa în ceea ce privește cauza în speță. În scrisoarea sa din 16 octombrie 2009, Belgia reiterează că nu este de acord cu calificarea drept ajutor de stat utilizată de Comisie în decizia sa de deschidere a procedurii oficiale de investigare. Totuși, în spirit de cooperare, Belgia a adoptat logica Comisiei pentru a clarifica problemele menționate în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare. |
| --- | --- |

(38)

Printre altele, Belgia afirmă că, având în vedere faptul că Regulamentul (CE) nr. 999/2001 nu prevede ca costurile controalelor să fie suportate de întreprinderi, un stat membru poate decide sistemul „normal” de finanțare a testelor ESB. Criteriul selectivității propriu ajutoarelor de stat trebuie evaluat, prin urmare, în accepția Belgiei, în raport cu acest sistem normal (18). Astfel, nu s-ar putea discuta despre ajutoare de stat decât în măsura în care anumite sectoare sau întreprinderi ar beneficia de un tratament preferențial în raport cu sistemul normal ales de Belgia. Conform Belgiei, Comisia pare să fie de părere că norma trebuie să o constituie faptul că agricultorii trebuie să suporte costurile, lucru ce nu reiese, totuși, din textele aplicabile. În cazul în care sistemele diferite de finanțare a testelor ESB ar putea determina denaturări ale concurenței, acest lucru ar trebui rezolvat, conform Belgiei, prin intermediul unei armonizări a legislației (19), dar nu constituie în niciun caz o problemă a ajutoarelor de stat. Belgia citează, de asemenea, hotărârea GEMO (20), dar consideră că aceasta nu modifică abordarea sa în ceea ce privește cauza în speță. În scrisoarea sa din 16 octombrie 2009, Belgia reiterează că nu este de acord cu calificarea drept ajutor de stat utilizată de Comisie în decizia sa de deschidere a procedurii oficiale de investigare. Totuși, în spirit de cooperare, Belgia a adoptat logica Comisiei pentru a clarifica problemele menționate în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare.

3.2.   Calificarea retribuției

| (39) | Belgia estimează că retribuția de 10,70 EUR pe bovină testată nu trebuie să fie considerată drept un ajutor de stat. |
| --- | --- |

(39)

Belgia estimează că retribuția de 10,70 EUR pe bovină testată nu trebuie să fie considerată drept un ajutor de stat.

| (40) | Aceasta susține că doar în măsura în care un avantaj este oferit în favoarea uneia sau mai multor întreprinderi poate fi vorba de un ajutor de stat. În cadrul unei retribuții, nu poate fi vorba, prin urmare, de un avantaj decât în măsura în care avantajul primit este superior sumei plătite. În cazul în care o parte din testele ESB este finanțată de autorități, avantajul final de care beneficiază agricultorul corespunde costului testului după deducerea retribuției plătite. |
| --- | --- |

(40)

Aceasta susține că doar în măsura în care un avantaj este oferit în favoarea uneia sau mai multor întreprinderi poate fi vorba de un ajutor de stat. În cadrul unei retribuții, nu poate fi vorba, prin urmare, de un avantaj decât în măsura în care avantajul primit este superior sumei plătite. În cazul în care o parte din testele ESB este finanțată de autorități, avantajul final de care beneficiază agricultorul corespunde costului testului după deducerea retribuției plătite.

| (41) | Belgia duce acest raționament și mai departe, susținând că, în caz de recuperare, acest lucru ar determina solicitarea unei plăți globale mai mari din partea agricultorului. Într-adevăr, în cazul în care costul total al testului trebuie să fie rambursat, aceasta ar determina ca, în cele din urmă, acest cost să fie adăugat valorii retribuției care a fost deja plătită. |
| --- | --- |

(41)

Belgia duce acest raționament și mai departe, susținând că, în caz de recuperare, acest lucru ar determina solicitarea unei plăți globale mai mari din partea agricultorului. Într-adevăr, în cazul în care costul total al testului trebuie să fie rambursat, aceasta ar determina ca, în cele din urmă, acest cost să fie adăugat valorii retribuției care a fost deja plătită.

| (42) | Belgia subliniază că, în jurisprudența Curții, se consideră a fi ajutoare de stat doar în măsura în care veniturile rezultate din onorarii sunt utilizate în favoarea unui grup specific și nu avantajează în mod egal pe toți cei care au plătit un onorariu (21). În cazul în speță, retribuția de 10,70 EUR pe bovină testată este impusă actorilor economici care sunt implicați în producția de carne de vită. Suma de 10,70 EUR utilizată pentru test nu constituie niciun avantaj economic pentru aceștia și nu poate fi, prin urmare, considerată drept ajutor de stat în sensul articolului 107 din TFUE. |
| --- | --- |

(42)

Belgia subliniază că, în jurisprudența Curții, se consideră a fi ajutoare de stat doar în măsura în care veniturile rezultate din onorarii sunt utilizate în favoarea unui grup specific și nu avantajează în mod egal pe toți cei care au plătit un onorariu (21). În cazul în speță, retribuția de 10,70 EUR pe bovină testată este impusă actorilor economici care sunt implicați în producția de carne de vită. Suma de 10,70 EUR utilizată pentru test nu constituie niciun avantaj economic pentru aceștia și nu poate fi, prin urmare, considerată drept ajutor de stat în sensul articolului 107 din TFUE.

| (43) | În accepția Belgiei, Comisia a aplicat un raționament similar în decizia sa N 9/05 și N 10/05. Belgia indică că, în această decizie, retribuția de 10,70 EUR nu a fost calificată drept ajutor de stat (a se vedea considerentul 98 din decizie). Un raționament similar a fost aplicat în decizia N 21/02, în care o parte din costurile testelor ESB finanțate parțial prin onorariile sectorului nu au fost considerate drept ajutor de stat. |
| --- | --- |

(43)

În accepția Belgiei, Comisia a aplicat un raționament similar în decizia sa N 9/05 și N 10/05. Belgia indică că, în această decizie, retribuția de 10,70 EUR nu a fost calificată drept ajutor de stat (a se vedea considerentul 98 din decizie). Un raționament similar a fost aplicat în decizia N 21/02, în care o parte din costurile testelor ESB finanțate parțial prin onorariile sectorului nu au fost considerate drept ajutor de stat.

| (44) | În scrisoarea lor din 16 octombrie 2009, autoritățile belgiene au indicat că retribuția era responsabilitatea agricultorului și privea o parte din costurile economice ale testelor ESB. Drept răspuns la întrebarea formulată de Comisie cu privire la stabilirea dacă suma retribuției corespundea costului economic real al prestațiilor efectuate de laboratoare, Belgia a afirmat că retribuția nu se aplica decât unei părți din costurile testelor ESB, astfel cum se menționează în decizia N 9/05 și N 10/05. Raționamentul aplicat de Comisie în aceeași decizie, în considerentele 61-66, care ajungea la concluzia unei echivalențe între costurile prestațiilor furnizate și suma retribuțiilor, se referea la alte prestații decât testele ESB. Belgia repetă că, în ceea ce privește testele ESB, decizia N 9/05 și N 10/05 stabilise că prestația sub formă de teste ESB constituia, într-adevăr, un ajutor de stat, dar că suma retribuției (și anume 10,70 EUR) nu constituia un ajutor și trebuia să fie retrasă din costul testelor. |
| --- | --- |

(44)

În scrisoarea lor din 16 octombrie 2009, autoritățile belgiene au indicat că retribuția era responsabilitatea agricultorului și privea o parte din costurile economice ale testelor ESB. Drept răspuns la întrebarea formulată de Comisie cu privire la stabilirea dacă suma retribuției corespundea costului economic real al prestațiilor efectuate de laboratoare, Belgia a afirmat că retribuția nu se aplica decât unei părți din costurile testelor ESB, astfel cum se menționează în decizia N 9/05 și N 10/05. Raționamentul aplicat de Comisie în aceeași decizie, în considerentele 61-66, care ajungea la concluzia unei echivalențe între costurile prestațiilor furnizate și suma retribuțiilor, se referea la alte prestații decât testele ESB. Belgia repetă că, în ceea ce privește testele ESB, decizia N 9/05 și N 10/05 stabilise că prestația sub formă de teste ESB constituia, într-adevăr, un ajutor de stat, dar că suma retribuției (și anume 10,70 EUR) nu constituia un ajutor și trebuia să fie retrasă din costul testelor.

3.3.   Lipsa supracompensației și conformitatea prețurilor testelor cu prețurile pieței

| (45) | Belgia face trimitere la punctul 132 al orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013 (22) (denumite în continuare „orientările agricole 2007-2013”) unde este indicat că 40 de euro per test constituie „la momentul actual, prețul cel mai mic disponibil în Comunitate”. Începând cu iulie 2005, prețurile propuse de AFSLA sunt mai mici de 40 EUR. Acest lucru indică, susțin autoritățile belgiene, că prețurile practicate în Belgia sunt conforme cu prețurile pieței. În decizia sa N 9/05 și N 10/05, Comisia a recunoscut că laboratoarele erau selecționate prin intermediul unor proceduri deschise, transparente și nediscriminatorii și că nu poate fi considerat că furnizorii de servicii (și anume, laboratoarele) beneficiau de ajutoare de stat. Între timp, situația nu a cunoscut schimbări. Printre altele, autoritățile belgiene din domeniul concurenței efectuează, în momentul actual, o anchetă privind înțelegerile referitoare la preț între laboratoare în cadrul testelor ESB. În accepția autorităților belgiene, acest lucru indică în mod clar că acestea nu doresc în niciun caz să plătească un preț suplimentar laboratoarelor. În scrisoarea lor din 16 octombrie 2009, autoritățile belgiene au indicat că investigația privind o posibilă înțelegere referitoare la preț între laboratoare va continua și că această anchetă ar trebui să se încheie în cursul primului trimestru din 2010. |
| --- | --- |

(45)

Belgia face trimitere la punctul 132 al orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013 (22) (denumite în continuare „orientările agricole 2007-2013”) unde este indicat că 40 de euro per test constituie „la momentul actual, prețul cel mai mic disponibil în Comunitate”. Începând cu iulie 2005, prețurile propuse de AFSLA sunt mai mici de 40 EUR. Acest lucru indică, susțin autoritățile belgiene, că prețurile practicate în Belgia sunt conforme cu prețurile pieței. În decizia sa N 9/05 și N 10/05, Comisia a recunoscut că laboratoarele erau selecționate prin intermediul unor proceduri deschise, transparente și nediscriminatorii și că nu poate fi considerat că furnizorii de servicii (și anume, laboratoarele) beneficiau de ajutoare de stat. Între timp, situația nu a cunoscut schimbări. Printre altele, autoritățile belgiene din domeniul concurenței efectuează, în momentul actual, o anchetă privind înțelegerile referitoare la preț între laboratoare în cadrul testelor ESB. În accepția autorităților belgiene, acest lucru indică în mod clar că acestea nu doresc în niciun caz să plătească un preț suplimentar laboratoarelor. În scrisoarea lor din 16 octombrie 2009, autoritățile belgiene au indicat că investigația privind o posibilă înțelegere referitoare la preț între laboratoare va continua și că această anchetă ar trebui să se încheie în cursul primului trimestru din 2010.

3.4.   Prelevare la exporturi și la importuri

| (46) | Autoritățile belgiene arată că retribuțiile și contribuțiile nu au fost aplicate niciodată importului sau exportului. Doar întreprinderile stabilite în Belgia trebuie să plătească o contribuție și doar bovinele sacrificate în Belgia și cu vârsta mai mare de 30 de luni fac obiectul plății unei retribuții în valoare de 10,70 EUR. |
| --- | --- |

(46)

Autoritățile belgiene arată că retribuțiile și contribuțiile nu au fost aplicate niciodată importului sau exportului. Doar întreprinderile stabilite în Belgia trebuie să plătească o contribuție și doar bovinele sacrificate în Belgia și cu vârsta mai mare de 30 de luni fac obiectul plății unei retribuții în valoare de 10,70 EUR.

| (47) | Belgia subliniază că aceste măsuri au fost deja examinate de către Comisie în cadrul deciziei N 9/05 și N 10/05, aceasta concluzionând că aceste contribuții nu aveau caracter discriminatoriu în ceea ce privește produsele importate sau exportate și nu erau contrare dispozițiilor tratatului. |
| --- | --- |

(47)

Belgia subliniază că aceste măsuri au fost deja examinate de către Comisie în cadrul deciziei N 9/05 și N 10/05, aceasta concluzionând că aceste contribuții nu aveau caracter discriminatoriu în ceea ce privește produsele importate sau exportate și nu erau contrare dispozițiilor tratatului.

3.5.   Absența mecanismului prin care abatoarele compensează retribuția prin intermediul producătorilor sau al altor actori de pe piață

| (48) | Autoritățile belgiene indică faptul că abatoarele repercutează costul retribuțiilor asupra clienților lor, la fel cum orice întreprindere normală repercutează cheltuielile suportate asupra clienților săi. Mecanismele normale ale pieții se ocupă, prin urmare, de această repercutare. Printre altele, faptul de a include costul retribuției ca poziție separată în facturile trimise producătorilor constituie o practică normală. În această privință, Belgia citează considerentele 93 și 95 din decizia N 9/05 și N 10/05 în care criteriile prevăzute la punctul 25 din orientările EST sunt considerate a fi îndeplinite. |
| --- | --- |

(48)

Autoritățile belgiene indică faptul că abatoarele repercutează costul retribuțiilor asupra clienților lor, la fel cum orice întreprindere normală repercutează cheltuielile suportate asupra clienților săi. Mecanismele normale ale pieții se ocupă, prin urmare, de această repercutare. Printre altele, faptul de a include costul retribuției ca poziție separată în facturile trimise producătorilor constituie o practică normală. În această privință, Belgia citează considerentele 93 și 95 din decizia N 9/05 și N 10/05 în care criteriile prevăzute la punctul 25 din orientările EST sunt considerate a fi îndeplinite.

3.6.   Calificarea beneficiarilor drept întreprinderi mici și mijlocii (denumite în continuare „IMM-uri”)

| (49) | Belgia indică faptul că toți agricultorii din Belgia sunt IMM-uri, pe baza condițiilor următoare: au mai puțin de 250 de angajați, cifra lor de afaceri anuală nu depășește 40 de milioane EUR sau totalul bilanțului anual nu depășește 27 de milioane EUR, iar întreprinderea nu este deținută în proporție de 25 % sau mai mult de o altă întreprindere sau de alte întreprinderi care nu sunt IMM-uri. |
| --- | --- |

(49)

Belgia indică faptul că toți agricultorii din Belgia sunt IMM-uri, pe baza condițiilor următoare: au mai puțin de 250 de angajați, cifra lor de afaceri anuală nu depășește 40 de milioane EUR sau totalul bilanțului anual nu depășește 27 de milioane EUR, iar întreprinderea nu este deținută în proporție de 25 % sau mai mult de o altă întreprindere sau de alte întreprinderi care nu sunt IMM-uri.

3.7.   Observații privind compatibilitatea ajutoarelor în cursul a trei perioade identificate în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare (2001-2003; 2003-2007; după 2007)

| (50) | Belgia nu a formulat observații speciale cu privire la perioada 1 ianuarie 2001-1 ianuarie 2003, având în vedere concluzia Comisiei privind o compatibilitate probabilă din considerentul 80 din decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare. Totuși, aceasta indică faptul că ajutoarele nu au depășit 100 % din costurile suportate și că este dispusă să furnizeze mai multe informații în această privință, după caz. |
| --- | --- |

(50)

Belgia nu a formulat observații speciale cu privire la perioada 1 ianuarie 2001-1 ianuarie 2003, având în vedere concluzia Comisiei privind o compatibilitate probabilă din considerentul 80 din decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare. Totuși, aceasta indică faptul că ajutoarele nu au depășit 100 % din costurile suportate și că este dispusă să furnizeze mai multe informații în această privință, după caz.

| (51) | Cu toate acestea, Belgia insistă că aceste informații nu sunt furnizate decât în subsidiar, având în vedere punctul său de vedere inițial conform căruia trebuie considerat că nu poate fi vorba de ajutoare de stat în acest caz, deoarece este responsabilitatea Belgiei de a alege modul de finanțare a testelor ESB. |
| --- | --- |

(51)

Cu toate acestea, Belgia insistă că aceste informații nu sunt furnizate decât în subsidiar, având în vedere punctul său de vedere inițial conform căruia trebuie considerat că nu poate fi vorba de ajutoare de stat în acest caz, deoarece este responsabilitatea Belgiei de a alege modul de finanțare a testelor ESB.

| (52) | În cursul perioadei 1 ianuarie 2003-1 ianuarie 2007, Belgia indică faptul că nu a fost plătit niciun ajutor care să depășească 100 % din costul testului. Belgia face trimitere la decizia N 9/05 și N 10/05 care examinase deja această chestiune. |
| --- | --- |

(52)

În cursul perioadei 1 ianuarie 2003-1 ianuarie 2007, Belgia indică faptul că nu a fost plătit niciun ajutor care să depășească 100 % din costul testului. Belgia face trimitere la decizia N 9/05 și N 10/05 care examinase deja această chestiune.

| (53) | În ceea ce privește perioada începând cu 1 ianuarie 2007, Belgia nu a furnizat niciodată un ajutor care să depășească 40 EUR, având în vedere că costul acestor teste era mai mic de 40 EUR. |
| --- | --- |

(53)

În ceea ce privește perioada începând cu 1 ianuarie 2007, Belgia nu a furnizat niciodată un ajutor care să depășească 40 EUR, având în vedere că costul acestor teste era mai mic de 40 EUR.

| (54) | În anexa la observațiile sale, Belgia transmite o cronologie detaliată a măsurilor adoptate în cadrul finanțării testelor ESB. Având în vedere că aceste informații sunt incluse în mare măsură în partea descriptivă a prezentei decizii, cronologia nu este inclusă in extenso în această secțiune. Anumite elemente vor fi, totuși, incluse în cele ce urmează. |
| --- | --- |

(54)

În anexa la observațiile sale, Belgia transmite o cronologie detaliată a măsurilor adoptate în cadrul finanțării testelor ESB. Având în vedere că aceste informații sunt incluse în mare măsură în partea descriptivă a prezentei decizii, cronologia nu este inclusă in extenso în această secțiune. Anumite elemente vor fi, totuși, incluse în cele ce urmează.

| (55) | Cronologia finanțării testelor ESB se prezintă în felul următor:






  — | de la 1 ianuarie 2001 până la 31 decembrie 2001: finanțare integrală a testelor de către trezoreria statului; |
| --- | --- | --- |

(55)

Cronologia finanțării testelor ESB se prezintă în felul următor:

—

de la 1 ianuarie 2001 până la 31 decembrie 2001: finanțare integrală a testelor de către trezoreria statului;

| — | de la 1 ianuarie 2002 până la 30 iunie 2004: prefinanțare a testelor de către BIRB. Suma totală a prefinanțării din partea BIRB se ridică la 67 156 527,65 EUR; |
| --- | --- |

—

de la 1 ianuarie 2002 până la 30 iunie 2004: prefinanțare a testelor de către BIRB. Suma totală a prefinanțării din partea BIRB se ridică la 67 156 527,65 EUR;

| — | de la 1 iulie 2004 până la 30 noiembrie 2004: prefinanțare din partea AFSLA; |
| --- | --- |

—

de la 1 iulie 2004 până la 30 noiembrie 2004: prefinanțare din partea AFSLA;

| — | de la 1 decembrie 2004 până la 31 decembrie 2005: retribuție în valoare de 10,70 EUR pe bovină testată în virtutea decretului regal din 15 octombrie 2004, suplimentată de o finanțare din partea AFSLA în ceea ce privește rezervele sale și avansul rambursabil pus la dispoziție de către trezoreria statului; |
| --- | --- |

—

de la 1 decembrie 2004 până la 31 decembrie 2005: retribuție în valoare de 10,70 EUR pe bovină testată în virtutea decretului regal din 15 octombrie 2004, suplimentată de o finanțare din partea AFSLA în ceea ce privește rezervele sale și avansul rambursabil pus la dispoziție de către trezoreria statului;

| — | începând cu 1 ianuarie 2006: finanțare printr-o retribuție în valoare de 10,70 EUR pe cap de bovină testată și prin contribuții impuse unui nr. de 7 sectoare diferite (23). Aceste contribuții contribuie, de asemenea, la rambursarea cheltuielilor testelor ESB care au fost prefinanțate începând cu ianuarie 2002. Retribuția a fost indexată în continuare la 11,07 EUR începând cu 1 ianuarie 2008. |
| --- | --- |

—

începând cu 1 ianuarie 2006: finanțare printr-o retribuție în valoare de 10,70 EUR pe cap de bovină testată și prin contribuții impuse unui nr. de 7 sectoare diferite (23). Aceste contribuții contribuie, de asemenea, la rambursarea cheltuielilor testelor ESB care au fost prefinanțate începând cu ianuarie 2002. Retribuția a fost indexată în continuare la 11,07 EUR începând cu 1 ianuarie 2008.

| (56) | Prețurile testelor ESB sunt următoarele:







  (în EUR) |
| --- | --- |
| Perioada | Costul total al testelor (24) | Valoarea retribuției |
| 1.1.2001-31.1.2001 | 111,81 | / |
| 1.2.2001-31.3.2001 | 89,50 | / |
| 1.4.2001-31.12.2001 | 64,71 | / |
| 1.1.2002-15.3.2002 | 64,74 | / |
| 16.3.2002-31.12.2003 | 63,45 | / |
| 1.1.2004-15.1.2004 | 63,42 | / |
| 16.1.2004-30.6.2004 | 53,88 | / |
| 1.7.2004-30.11.2004 | 43,44 | / |
| 1.12.2004-31.12.2004 | 43,44 | 10,70 |
| 1.1.2005-30.6.2005 | 43,47 | 10,70 |
| 1.7.2005-31.12.2005 | 38,62 | 10,70 |
| 1.1.2006-30.9.2006 | 40,35 | 10,70 |
| 1.10.2006-31.12.2006 | 39,32 | 10,70 |
| 1.1.2007-31.12.2007 | 39,35 | 10,70 |
| 1.1.2008-31.12.2008 | 39,38 | 11,07 |

(56)

Prețurile testelor ESB sunt următoarele:

(în EUR)

Perioada

Costul total al testelor (24)

Valoarea retribuției

1.1.2001-31.1.2001

111,81

/

1.2.2001-31.3.2001

89,50

/

1.4.2001-31.12.2001

64,71

/

1.1.2002-15.3.2002

64,74

/

16.3.2002-31.12.2003

63,45

/

1.1.2004-15.1.2004

63,42

/

16.1.2004-30.6.2004

53,88

/

1.7.2004-30.11.2004

43,44

/

1.12.2004-31.12.2004

43,44

10,70

1.1.2005-30.6.2005

43,47

10,70

1.7.2005-31.12.2005

38,62

10,70

1.1.2006-30.9.2006

40,35

10,70

1.10.2006-31.12.2006

39,32

10,70

1.1.2007-31.12.2007

39,35

10,70

1.1.2008-31.12.2008

39,38

11,07

3.8.   Răspunsurile oferite cu privire la întrebările suplimentare formulate de Comisie

| (57) | În scrisoarea sa din 16 octombrie 2009, Belgia a oferit mai multe precizări drept răspuns la întrebările formulate de Comisie, la 24 iulie 2009, în urma observațiilor prezentate de Belgia. În primul rând, Belgia și-a reiterat poziția conform căreia un stat membru nu este obligat să împovăreze actorii economici cu costul testelor ESB. În ceea ce privește costurile privind protecția sănătății publice, costurile controalelor impuse de autoritățile publice nu pot fi considerate drept contrapartida unui serviciu și să fie impuse actorilor economici. Totuși, în scopul cooperării, aceasta alege să răspundă întrebărilor Comisiei, adoptând logica exprimată în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare. |
| --- | --- |

(57)

În scrisoarea sa din 16 octombrie 2009, Belgia a oferit mai multe precizări drept răspuns la întrebările formulate de Comisie, la 24 iulie 2009, în urma observațiilor prezentate de Belgia. În primul rând, Belgia și-a reiterat poziția conform căreia un stat membru nu este obligat să împovăreze actorii economici cu costul testelor ESB. În ceea ce privește costurile privind protecția sănătății publice, costurile controalelor impuse de autoritățile publice nu pot fi considerate drept contrapartida unui serviciu și să fie impuse actorilor economici. Totuși, în scopul cooperării, aceasta alege să răspundă întrebărilor Comisiei, adoptând logica exprimată în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare.

| (58) | În ceea ce privește partea de finanțare comunitară, Belgia a confirmat că aceasta a fost inclusă în cifrele comunicate anterior. |
| --- | --- |

(58)

În ceea ce privește partea de finanțare comunitară, Belgia a confirmat că aceasta a fost inclusă în cifrele comunicate anterior.

| (59) | În continuare, Belgia a indicat că, în ceea ce privește finanțarea în cursul perioadei 30 iunie 2004-31 decembrie 2005, aceasta fusese efectuată de AFSLA pe baza surselor de finanțare proprii pe care le preluase de la entități anterioare din care aceasta provenea. Nu existau taxe parafiscale în această perioadă. |
| --- | --- |

(59)

În continuare, Belgia a indicat că, în ceea ce privește finanțarea în cursul perioadei 30 iunie 2004-31 decembrie 2005, aceasta fusese efectuată de AFSLA pe baza surselor de finanțare proprii pe care le preluase de la entități anterioare din care aceasta provenea. Nu existau taxe parafiscale în această perioadă.

| (60) | Comisia formulase întrebări în legătură cu raportul dintre suma de 15 237 646 EUR și cea de 67 156 527,65 EUR menționate în observațiile Belgiei (a se vedea considerentul 55). Belgia a răspuns că suma de 15 237 646 EUR făcea parte integrantă din suma de 67 156 527,65 EUR. Printre altele, autoritățile belgiene au indicat că doresc să efectueze calcule pentru a verifica exactitatea sumei menționate. |
| --- | --- |

(60)

Comisia formulase întrebări în legătură cu raportul dintre suma de 15 237 646 EUR și cea de 67 156 527,65 EUR menționate în observațiile Belgiei (a se vedea considerentul 55). Belgia a răspuns că suma de 15 237 646 EUR făcea parte integrantă din suma de 67 156 527,65 EUR. Printre altele, autoritățile belgiene au indicat că doresc să efectueze calcule pentru a verifica exactitatea sumei menționate.

| (61) | În ceea ce privește retribuțiile, Belgia a indicat că acestea reveneau agricultorului și nu puteau constitui un ajutor de stat. Belgia face trimitere în acest sens la decizia N 9/05 și N 10/05, în care s-a indicat că doar 33,38 EUR din cei 44,08 EUR din prețul total constituiau un ajutor de stat. Cei 10,70 EUR nu constituiau ajutoare și au fost scoși, prin urmare, din prețul testului în timpul evaluării conformității cu intensitatea maximă de 40 EUR pe test. |
| --- | --- |

(61)

În ceea ce privește retribuțiile, Belgia a indicat că acestea reveneau agricultorului și nu puteau constitui un ajutor de stat. Belgia face trimitere în acest sens la decizia N 9/05 și N 10/05, în care s-a indicat că doar 33,38 EUR din cei 44,08 EUR din prețul total constituiau un ajutor de stat. Cei 10,70 EUR nu constituiau ajutoare și au fost scoși, prin urmare, din prețul testului în timpul evaluării conformității cu intensitatea maximă de 40 EUR pe test.

| (62) | Pentru orice eventualitate, Belgia a indicat că singura diferență față de sistemul aprobat de Comisie în decizia N 9/05 și N 10/05 o constituia indexarea valorii retribuției, care a trecut de la 10,70 EUR la 11,07 EUR. |
| --- | --- |

(62)

Pentru orice eventualitate, Belgia a indicat că singura diferență față de sistemul aprobat de Comisie în decizia N 9/05 și N 10/05 o constituia indexarea valorii retribuției, care a trecut de la 10,70 EUR la 11,07 EUR.

| (63) | În scrisoarea sa din 1 decembrie 2009, Belgia a adus corecturi cifrelor furnizate anterior privind numărul de teste efectuate. Ea a indicat că aceste cifre le înlocuiau pe cele care fuseseră furnizate în scrisorile precedente și posterioare deciziei de deschidere a procedurii oficiale de investigare. |
| --- | --- |

(63)

În scrisoarea sa din 1 decembrie 2009, Belgia a adus corecturi cifrelor furnizate anterior privind numărul de teste efectuate. Ea a indicat că aceste cifre le înlocuiau pe cele care fuseseră furnizate în scrisorile precedente și posterioare deciziei de deschidere a procedurii oficiale de investigare.

| (64) | Aceste schimbări se bazează pe faptul că numărul de probe luate în considerare inițial era greșit. Într-adevăr, primele calcule s-au bazat pe un număr teoretic de 3 probe pe oră, în timp ce în realitate, 12 probe pe oră fuseseră prelevate pe teren. Această creștere a numărului de teste pe oră a determinat scăderea costului pentru fiecare prelevare de probă și a avut un impact, de asemenea, asupra nivelului costului total pe test, datorită faptului că costul acestor teste este compus în parte dintre-un cost pe oră, care a fost redus datorită unui număr mai mare de prelevări de probe pe oră. În plus, numărul total de animale sacrificate în cursul anilor 2003 și 2004 a fost redus în raport cu cifrele prezentate anterior. Cifrele menționate în scrisoarea Belgiei din 1 decembrie 2009 sunt cifrele pentru bovinele sacrificate pentru consum uman, raportate Comisiei pentru anii 2003 și 2004.











  (în EUR) |
| --- | --- |
| 2003 | Cost de laborator | Tarif pe oră: medic veterinar | Costul prelevării probei | Costul kitului de testare | Costul total | Intervenție
  > 40 EUR/test |
| ianuarie | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| februarie | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| martie | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| aprilie | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| mai | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| iunie | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| iulie | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| august | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| septembrie | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| octombrie | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| noiembrie | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| decembrie | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |

(64)

Aceste schimbări se bazează pe faptul că numărul de probe luate în considerare inițial era greșit. Într-adevăr, primele calcule s-au bazat pe un număr teoretic de 3 probe pe oră, în timp ce în realitate, 12 probe pe oră fuseseră prelevate pe teren. Această creștere a numărului de teste pe oră a determinat scăderea costului pentru fiecare prelevare de probă și a avut un impact, de asemenea, asupra nivelului costului total pe test, datorită faptului că costul acestor teste este compus în parte dintre-un cost pe oră, care a fost redus datorită unui număr mai mare de prelevări de probe pe oră. În plus, numărul total de animale sacrificate în cursul anilor 2003 și 2004 a fost redus în raport cu cifrele prezentate anterior. Cifrele menționate în scrisoarea Belgiei din 1 decembrie 2009 sunt cifrele pentru bovinele sacrificate pentru consum uman, raportate Comisiei pentru anii 2003 și 2004.

(în EUR)

2003

Cost de laborator

Tarif pe oră: medic veterinar

Costul prelevării probei

Costul kitului de testare

Costul total

Intervenție

> 40 EUR/test

ianuarie

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

februarie

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

martie

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

aprilie

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

mai

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

iunie

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

iulie

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

august

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

septembrie

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

octombrie

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

noiembrie

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

decembrie

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

| (în EUR) |
| --- |
| 2004 | Cost de laborator | Tarif pe oră: medic veterinar | Costul prelevării probei | Costul kitului de testare | Costul total | Intervenție
  > 40 EUR/test |
| 1-15 ianuarie | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| 16-31 ianuarie | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| februarie | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| martie | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| aprilie | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| mai | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| iunie | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| iulie | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| august | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| septembrie | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| octombrie | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| noiembrie | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| decembrie | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |

(în EUR)

2004

Cost de laborator

Tarif pe oră: medic veterinar

Costul prelevării probei

Costul kitului de testare

Costul total

Intervenție

> 40 EUR/test

1-15 ianuarie

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

16-31 ianuarie

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

februarie

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

martie

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

aprilie

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

mai

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

iunie

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

iulie

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

august

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

septembrie

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

octombrie

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

noiembrie

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

decembrie

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

| (65) | Pe baza tabelului din considerentul 64, Belgia conchide că costul total pentru testele ESB este mai mic de 40 EUR începând cu 1 iulie 2004. |
| --- | --- |

(65)

Pe baza tabelului din considerentul 64, Belgia conchide că costul total pentru testele ESB este mai mic de 40 EUR începând cu 1 iulie 2004.

| (66) | Pe această bază, autoritățile belgiene au furnizat, de asemenea, o rectificare a tabelului furnizat înainte de deschiderea procedurii oficiale de investigare și inclus în considerentul 25 din decizia de deschidere. Ultimele cifre furnizate reprezintă cifre reale și nu estimări ca cele anterioare. Din aceste informații reiese că suma totală prefinanțată s-ar ridica la 6 619 810,74 EUR și nu la 15 237 789,90 EUR, cum se estimase anterior.









  Perioada | | Prețul testului (în EUR) | Numărul de teste | Total (în EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2003
  15.1.2004 | Ajutoare de stat indirecte | 40,00 | 373 550 | 14 942 015,90 |
| Costul testului > 40 EUR | 31,08 | 373 550 | 5 759 524,54 |
| Total | 71,08 | 373 550 | 20 701 540,44 |
| 16.1.2004
  30.6.2004 | Ajutoare de stat indirecte | 40,00 | 160 551 | 6 422 043,10 |
| Taxa | 22,02 | 160 551 | 860 286,19 |
| Total | 62,02 | 160 551 | 7 282 329,29 |
| 1.1.2003


  30.6.2004 | Buget total prefinanțat peste pragul maxim de 40 EUR | 6 619 810,74 |

(66)

Pe această bază, autoritățile belgiene au furnizat, de asemenea, o rectificare a tabelului furnizat înainte de deschiderea procedurii oficiale de investigare și inclus în considerentul 25 din decizia de deschidere. Ultimele cifre furnizate reprezintă cifre reale și nu estimări ca cele anterioare. Din aceste informații reiese că suma totală prefinanțată s-ar ridica la 6 619 810,74 EUR și nu la 15 237 789,90 EUR, cum se estimase anterior.

Perioada

Prețul testului (în EUR)

Numărul de teste

Total (în EUR)

1.1.2003

15.1.2004

Ajutoare de stat indirecte

40,00

373 550

14 942 015,90

Costul testului > 40 EUR

31,08

373 550

5 759 524,54

Total

71,08

373 550

20 701 540,44

16.1.2004

30.6.2004

Ajutoare de stat indirecte

40,00

160 551

6 422 043,10

Taxa

22,02

160 551

860 286,19

Total

62,02

160 551

7 282 329,29

1.1.2003

30.6.2004

Buget total prefinanțat peste pragul maxim de 40 EUR

6 619 810,74

| (67) | De asemenea, Belgia indică faptul că, în cazul în care ancheta autorităților belgiene din domeniul concurenței ar arăta că prețurile pentru testele ESB efectuate de laboratoare au fost majorate datorită unei eventuale înțelegeri ilegale între laboratoare, aceasta s-ar angaja să recupereze surplusul de preț plătit, inițiind proceduri judiciare în fața instanțelor de judecată competente, după caz. |
| --- | --- |

(67)

De asemenea, Belgia indică faptul că, în cazul în care ancheta autorităților belgiene din domeniul concurenței ar arăta că prețurile pentru testele ESB efectuate de laboratoare au fost majorate datorită unei eventuale înțelegeri ilegale între laboratoare, aceasta s-ar angaja să recupereze surplusul de preț plătit, inițiind proceduri judiciare în fața instanțelor de judecată competente, după caz.

| (68) | În scrisoarea lor din 6 aprilie 2011, autoritățile belgiene au reiterat că retribuția în valoare de 10,70 EUR privea doar plata testului ESB de către beneficiarul care beneficia de acesta, în mod real, la momentul respectiv și nu era destinată rambursării prefinanțării testelor ESB anterioare. |
| --- | --- |

(68)

În scrisoarea lor din 6 aprilie 2011, autoritățile belgiene au reiterat că retribuția în valoare de 10,70 EUR privea doar plata testului ESB de către beneficiarul care beneficia de acesta, în mod real, la momentul respectiv și nu era destinată rambursării prefinanțării testelor ESB anterioare.

| (69) | În aceeași scrisoare din 6 aprilie 2011, autoritățile belgiene au indicat că suma totală prefinanțată de BIRB era de 67 156 527,65 EUR. AFSLA a rambursat în parte această sumă în modul următor:






  Rambursare de către AFSLA | |
| --- | --- | --- |
| 2005 | 4 477 102 EUR |
| 2006 | 4 477 102 EUR |
| 2007 | Nicio rambursare (o prelungire a fost solicitată și obținută prin plata unor dobânzi) |
| 2008 | 194 901 EUR (dobânzi asupra rambursării reportate) |
| Începând cu 2008 | Nicio rambursare către BIRB – lege-program din 22/12/2008 |
| Rambursare restantă | 58 202 323 EUR |

(69)

În aceeași scrisoare din 6 aprilie 2011, autoritățile belgiene au indicat că suma totală prefinanțată de BIRB era de 67 156 527,65 EUR. AFSLA a rambursat în parte această sumă în modul următor:

Rambursare de către AFSLA

2005

4 477 102 EUR

2006

4 477 102 EUR

2007

Nicio rambursare (o prelungire a fost solicitată și obținută prin plata unor dobânzi)

2008

194 901 EUR (dobânzi asupra rambursării reportate)

Începând cu 2008

Nicio rambursare către BIRB – lege-program din 22/12/2008

Rambursare restantă

58 202 323 EUR

| (70) | Belgia a indicat că guvernul a decis să suspende rambursarea prefinanțării către BIRB și că, prin urmare, sumele recuperate vor fi incluse în soldul pozitiv al AFSLA. Acest sold trebuie considerat drept rambursare a testelor ESB. |
| --- | --- |

(70)

Belgia a indicat că guvernul a decis să suspende rambursarea prefinanțării către BIRB și că, prin urmare, sumele recuperate vor fi incluse în soldul pozitiv al AFSLA. Acest sold trebuie considerat drept rambursare a testelor ESB.

| (71) | În ceea ce privește achitarea de către producător a costului testelor ESB, Belgia a reiterat că nu exista un sistem specific care să oblige abatoarele să factureze suma retribuției pentru testul ESB producătorului, dar că această procedură se desfășura în mod spontan. Belgia a furnizat câteva exemple de facturi din care reiese în mod clar că facturarea sumei retribuției apare ca poziție separată în facturi. Este vorba de borderoul de achiziție al abatorului către producător, în care suma retribuției este dedusă din suma totală de plată a abatorului către producător pentru cumpărarea animalului. În accepția Belgiei, este vorba, în acest caz, de o dovadă că producătorul este debitorul final pentru plata testului ESB către AFSLA. |
| --- | --- |

(71)

În ceea ce privește achitarea de către producător a costului testelor ESB, Belgia a reiterat că nu exista un sistem specific care să oblige abatoarele să factureze suma retribuției pentru testul ESB producătorului, dar că această procedură se desfășura în mod spontan. Belgia a furnizat câteva exemple de facturi din care reiese în mod clar că facturarea sumei retribuției apare ca poziție separată în facturi. Este vorba de borderoul de achiziție al abatorului către producător, în care suma retribuției este dedusă din suma totală de plată a abatorului către producător pentru cumpărarea animalului. În accepția Belgiei, este vorba, în acest caz, de o dovadă că producătorul este debitorul final pentru plata testului ESB către AFSLA.

| (72) | În ultima lor scrisoare din 25 mai 2011, autoritățile belgiene au indicat că valorile ajutorului ar putea să facă obiectul unei aplicări cumulative a ajutorului de minimis, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1860/2004 al Comisiei din 6 octombrie 2004 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE în cazul ajutorului de minimis în sectorul agricol și în sectorul pescuitului (25), și a sumei de 40 EUR de ajutor compatibil per test, pentru perioada de aplicare a regulamentului. |
| --- | --- |

(72)

În ultima lor scrisoare din 25 mai 2011, autoritățile belgiene au indicat că valorile ajutorului ar putea să facă obiectul unei aplicări cumulative a ajutorului de minimis, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1860/2004 al Comisiei din 6 octombrie 2004 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE în cazul ajutorului de minimis în sectorul agricol și în sectorul pescuitului (25), și a sumei de 40 EUR de ajutor compatibil per test, pentru perioada de aplicare a regulamentului.

4.   OBSERVAȚII FORMULATE DE PĂRȚI TERȚE

| (73) | În cadrul prezentei proceduri, Comisia nu a primit nicio observație din partea părților terțe interesate. |
| --- | --- |

(73)

În cadrul prezentei proceduri, Comisia nu a primit nicio observație din partea părților terțe interesate.

5.   EVALUARE

5.1.   Evaluarea existenței unui ajutor

| (74) | În primul rând, în observațiile sale privind decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare, Belgia a estimat că, datorită caracterului lor obligatoriu, costurile testelor ESB erau finanțate de statele membre și că nicio reglementare comunitară nu solicita ca întreprinderile să suporte costul controalelor. Orientările agricole 2007-2013 și practica Comisiei indică, totuși, în mod clar că diferitele niveluri ale costului testelor pot cauza denaturări ale concurenței și că majoritatea statelor membre acordă ajutoare pentru a acoperi costul acestor teste, de unde și necesitatea de a reglementa intensitatea lor în scopul limitării denaturării concurenței cauzate de aceste ajutoare. În special, orientările EST menționează în mod clar că ajutoarele acordate de către state prezintă riscuri de denaturare a concurenței. La punctul 24 din orientările EST, de exemplu, se menționează că „începând cu 1 ianuarie 2003, în ceea ce privește examinările ESB obligatorii ale bovinelor sacrificate pentru consumul uman, ajutoarele publice directe și indirecte totale, inclusiv plățile comunitare, nu pot depăși 40 EUR pentru un test. Obligația examinării poate fi reglementată de legislația comunitară sau națională.” Aceste orientări au fost prezentate statelor membre care au fost invitate să ia măsuri utile în vederea aducerii regimurilor lor în conformitate cu aceste orientări. De asemenea, în ceea ce privește orientările agricole 2007-2013, calificarea drept ajutor de stat privind testele ESB este inclusă la punctul 132 litera (f) și următoarele. Printre altele, este important de subliniat că decizia N 9/05 și N 10/05, în care o parte din finanțarea testelor ESB era calificată drept ajutor, nu a făcut obiectul unui recurs efectuat de autoritățile belgiene, ceea ce înseamnă, în mod implicit, că autoritățile belgiene au acceptat această calificare a ajutoarelor drept ajutoare de stat pentru finanțarea testelor ESB. |
| --- | --- |

(74)

În primul rând, în observațiile sale privind decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare, Belgia a estimat că, datorită caracterului lor obligatoriu, costurile testelor ESB erau finanțate de statele membre și că nicio reglementare comunitară nu solicita ca întreprinderile să suporte costul controalelor. Orientările agricole 2007-2013 și practica Comisiei indică, totuși, în mod clar că diferitele niveluri ale costului testelor pot cauza denaturări ale concurenței și că majoritatea statelor membre acordă ajutoare pentru a acoperi costul acestor teste, de unde și necesitatea de a reglementa intensitatea lor în scopul limitării denaturării concurenței cauzate de aceste ajutoare. În special, orientările EST menționează în mod clar că ajutoarele acordate de către state prezintă riscuri de denaturare a concurenței. La punctul 24 din orientările EST, de exemplu, se menționează că „începând cu 1 ianuarie 2003, în ceea ce privește examinările ESB obligatorii ale bovinelor sacrificate pentru consumul uman, ajutoarele publice directe și indirecte totale, inclusiv plățile comunitare, nu pot depăși 40 EUR pentru un test. Obligația examinării poate fi reglementată de legislația comunitară sau națională.” Aceste orientări au fost prezentate statelor membre care au fost invitate să ia măsuri utile în vederea aducerii regimurilor lor în conformitate cu aceste orientări. De asemenea, în ceea ce privește orientările agricole 2007-2013, calificarea drept ajutor de stat privind testele ESB este inclusă la punctul 132 litera (f) și următoarele. Printre altele, este important de subliniat că decizia N 9/05 și N 10/05, în care o parte din finanțarea testelor ESB era calificată drept ajutor, nu a făcut obiectul unui recurs efectuat de autoritățile belgiene, ceea ce înseamnă, în mod implicit, că autoritățile belgiene au acceptat această calificare a ajutoarelor drept ajutoare de stat pentru finanțarea testelor ESB.

| (75) | Din aceste elemente putem deduce că punerea sub semnul întrebării de către Belgia a calificării drept ajutor de stat al ajutorului pentru finanțarea testelor ESB, datorită caracterului obligatoriu al acestor teste, este nefondată, având în vedere textele aplicabile și aplicate de mulți ani. |
| --- | --- |

(75)

Din aceste elemente putem deduce că punerea sub semnul întrebării de către Belgia a calificării drept ajutor de stat al ajutorului pentru finanțarea testelor ESB, datorită caracterului obligatoriu al acestor teste, este nefondată, având în vedere textele aplicabile și aplicate de mulți ani.

| (76) | Prin urmare, Comisia examinează măsurile în cauză în temeiul articolului 107 din TFUE. În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, cu excepția derogărilor prevăzute de tratat, sunt incompatibile cu piața internă, în măsura în care afectează schimburile comerciale dintre statele membre, ajutoarele acordate de statele membre sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție. |
| --- | --- |

(76)

Prin urmare, Comisia examinează măsurile în cauză în temeiul articolului 107 din TFUE. În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, cu excepția derogărilor prevăzute de tratat, sunt incompatibile cu piața internă, în măsura în care afectează schimburile comerciale dintre statele membre, ajutoarele acordate de statele membre sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție.

| (77) | Pentru ca o măsură să se încadreze la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie îndeplinite cumulativ următoarele patru condiții: 1. măsura trebuie să fie finanțată de stat sau prin intermediul resurselor de stat și să fie în responsabilitatea statului; 2. aceasta trebuie să se adreseze în mod selectiv anumitor întreprinderi sau sectoare de producție; 3. aceasta trebuie să reprezinte un avantaj economic pentru întreprinderile beneficiare; 4. aceasta trebuie să afecteze schimburile din cadrul Uniunii și să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența. |
| --- | --- |

(77)

Pentru ca o măsură să se încadreze la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie îndeplinite cumulativ următoarele patru condiții: 1. măsura trebuie să fie finanțată de stat sau prin intermediul resurselor de stat și să fie în responsabilitatea statului; 2. aceasta trebuie să se adreseze în mod selectiv anumitor întreprinderi sau sectoare de producție; 3. aceasta trebuie să reprezinte un avantaj economic pentru întreprinderile beneficiare; 4. aceasta trebuie să afecteze schimburile din cadrul Uniunii și să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența.

| (78) | În considerentele care urmează, aceste patru criterii vor fi aplicate măsurilor care pot constitui ajutoare de stat. |
| --- | --- |

(78)

În considerentele care urmează, aceste patru criterii vor fi aplicate măsurilor care pot constitui ajutoare de stat.

| (79) | Astfel cum se indică în considerentul 55, mai multe sisteme de finanțare au fost utilizate pentru finanțarea costurilor testelor ESB. În cadrul examinării criteriului privind prezența unor resurse de stat, prezenta decizie face o distincție între diferitele moduri de finanțare a testelor ESB. |
| --- | --- |

(79)

Astfel cum se indică în considerentul 55, mai multe sisteme de finanțare au fost utilizate pentru finanțarea costurilor testelor ESB. În cadrul examinării criteriului privind prezența unor resurse de stat, prezenta decizie face o distincție între diferitele moduri de finanțare a testelor ESB.

5.1.1.   Prezența resurselor de stat

5.1.1.1.   De la 1 ianuarie 2001 până la 31 decembrie 2001

| (80) | În cursul perioadei 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2001, costul testelor ESB a fost finanțat în mod integral de trezoreria statului. În acest caz, este evident faptul că este vorba de o finanțarea prin intermediul resurselor de stat. |
| --- | --- |

(80)

În cursul perioadei 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2001, costul testelor ESB a fost finanțat în mod integral de trezoreria statului. În acest caz, este evident faptul că este vorba de o finanțarea prin intermediul resurselor de stat.

5.1.1.2.   De la 1 ianuarie 2002 până la 30 iunie 2004

| (81) | În cursul perioadei următoare, și anume, de la 1 ianuarie 2002 până la 30 iunie 2004, testele au fost prefinanțate de către BIRB, în așteptarea unei soluții structurale pentru finanțarea testelor. BIRB este o instituție publică federală care are personalitate juridică, rezultată din transformarea fostului Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture (OBEA) și a Diviziei pentru Agricultură a fostului Office Central des Contingents et Licences (OCCL). Este vorba de un organism parastatal de categorie B, plasat sub tutela Ministrului Agriculturii și al Întreprinderilor Mici și Mijlocii. BIRB este o agenție de plată autorizată în cadrul politicii agricole comune și finanțată de FEOGA (26). Printre altele, aceasta poate fi însărcinată cu misiuni care decurg din politica agricolă a guvernului federal sau a guvernelor regionale. În vederea echilibrării bugetului său administrativ, BIRB dispune de o alocare guvernamentală înscrisă în bugetul puterii sale de tutelă la nivel federal (Service public fédéral Économie) și a anumitor venituri proprii (provenite din anumite retribuții și investiții limitate). Având în vedere cele de mai sus, finanțarea prin intermediul BIRB constituie o finanțare care provine din resurse de stat. |
| --- | --- |

(81)

În cursul perioadei următoare, și anume, de la 1 ianuarie 2002 până la 30 iunie 2004, testele au fost prefinanțate de către BIRB, în așteptarea unei soluții structurale pentru finanțarea testelor. BIRB este o instituție publică federală care are personalitate juridică, rezultată din transformarea fostului Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture (OBEA) și a Diviziei pentru Agricultură a fostului Office Central des Contingents et Licences (OCCL). Este vorba de un organism parastatal de categorie B, plasat sub tutela Ministrului Agriculturii și al Întreprinderilor Mici și Mijlocii. BIRB este o agenție de plată autorizată în cadrul politicii agricole comune și finanțată de FEOGA (26). Printre altele, aceasta poate fi însărcinată cu misiuni care decurg din politica agricolă a guvernului federal sau a guvernelor regionale. În vederea echilibrării bugetului său administrativ, BIRB dispune de o alocare guvernamentală înscrisă în bugetul puterii sale de tutelă la nivel federal (Service public fédéral Économie) și a anumitor venituri proprii (provenite din anumite retribuții și investiții limitate). Având în vedere cele de mai sus, finanțarea prin intermediul BIRB constituie o finanțare care provine din resurse de stat.

5.1.1.3.   De la 1 iulie 2004 până la 30 noiembrie 2004

| (82) | De la 1 iulie 2004 până la 30 noiembrie 2004, testele au fost prefinanțate de AFSLA. Legislația în vigoare la momentul respectiv (și anume, în special legea din 4 februarie 2000 privind crearea AFSLA (27) indica faptul că AFSLA era finanțată, în principal, din venituri diverse provenite din taxe, onorarii și retribuții, amenzi administrative, venituri ocazionale, donații și legații etc. (28). AFSLA este o instituție publică care are personalitate juridică, clasată în categoria A prevăzută de legea din 16 martie 1954 privind controlul anumitor organisme de interes public (29). Prin urmare, din aceste considerații rezultă că finanțările acordate de AFSLA constituie resurse de stat și că alocarea acestora este decisă de autoritatea publică, AFSLA făcând obiectul autorității ierarhice a ministrului competent pentru sănătatea publică. |
| --- | --- |

(82)

De la 1 iulie 2004 până la 30 noiembrie 2004, testele au fost prefinanțate de AFSLA. Legislația în vigoare la momentul respectiv (și anume, în special legea din 4 februarie 2000 privind crearea AFSLA (27) indica faptul că AFSLA era finanțată, în principal, din venituri diverse provenite din taxe, onorarii și retribuții, amenzi administrative, venituri ocazionale, donații și legații etc. (28). AFSLA este o instituție publică care are personalitate juridică, clasată în categoria A prevăzută de legea din 16 martie 1954 privind controlul anumitor organisme de interes public (29). Prin urmare, din aceste considerații rezultă că finanțările acordate de AFSLA constituie resurse de stat și că alocarea acestora este decisă de autoritatea publică, AFSLA făcând obiectul autorității ierarhice a ministrului competent pentru sănătatea publică.

5.1.1.4.   De la 1 decembrie 2004 până la 31 decembrie 2005

| (83) | În ceea ce privește perioada 1 decembrie 2004 (data intrării în vigoare a decretului regal din 15 octombrie 2004) până la 31 decembrie 2005 (data intrării în vigoare a decretelor regale din 10 noiembrie 2005), testele ESB au fost finanțate printr-o retribuție de 10,70 EUR pe bovină testată, pe lângă o finanțare din partea AFSLA în ceea ce privește rezervele sale și avansul rambursabil pus la dispoziție de către trezoreria statului. |
| --- | --- |

(83)

În ceea ce privește perioada 1 decembrie 2004 (data intrării în vigoare a decretului regal din 15 octombrie 2004) până la 31 decembrie 2005 (data intrării în vigoare a decretelor regale din 10 noiembrie 2005), testele ESB au fost finanțate printr-o retribuție de 10,70 EUR pe bovină testată, pe lângă o finanțare din partea AFSLA în ceea ce privește rezervele sale și avansul rambursabil pus la dispoziție de către trezoreria statului.

| (84) | Finanțarea parțială efectuată de AFSLA și care provenea din fondurile sale proprii constituie o resursă de stat (a se vedea considerentul 82). |
| --- | --- |

(84)

Finanțarea parțială efectuată de AFSLA și care provenea din fondurile sale proprii constituie o resursă de stat (a se vedea considerentul 82).

| (85) | În ceea ce privește determinarea dacă retribuțiile constituie resurse de stat, poate fi vorba de resurse de stat în cazul în care se dovedește că retribuțiile nu acoperă totalitatea costurilor reale ale prestațiilor pe care se presupune că le remunerează. Într-adevăr, dacă nu există o corelație între costul serviciului prestat și retribuție, surplusul constituie o resursă de stat de care poate dispune organismul de stat căruia îi este achitată retribuția. Din acest motiv este oportun să se verifice dacă retribuțiile plătite AFSLA pentru testele ESB reprezintă plăți pentru serviciile AFSLA care au fost furnizate în mod real întreprinderilor și dacă acestea au fost bazate sau nu pe prețul pieței (a se vedea considerentul 54 din decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare). Acest aspect este abordat mai jos, atunci când se va examina conceptul de avantaj. |
| --- | --- |

(85)

În ceea ce privește determinarea dacă retribuțiile constituie resurse de stat, poate fi vorba de resurse de stat în cazul în care se dovedește că retribuțiile nu acoperă totalitatea costurilor reale ale prestațiilor pe care se presupune că le remunerează. Într-adevăr, dacă nu există o corelație între costul serviciului prestat și retribuție, surplusul constituie o resursă de stat de care poate dispune organismul de stat căruia îi este achitată retribuția. Din acest motiv este oportun să se verifice dacă retribuțiile plătite AFSLA pentru testele ESB reprezintă plăți pentru serviciile AFSLA care au fost furnizate în mod real întreprinderilor și dacă acestea au fost bazate sau nu pe prețul pieței (a se vedea considerentul 54 din decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare). Acest aspect este abordat mai jos, atunci când se va examina conceptul de avantaj.

5.1.1.5.   De la 1 ianuarie 2006

| (86) | În ceea ce privește perioada după intrarea în vigoare a decretelor regale din 10 noiembrie 2005, și anume perioada începând cu 1 ianuarie 2006, este oportun să se examineze dacă retribuțiile și contribuțiile care au fost stabilite prin aceste decrete constituie resurse de stat. Acest aspect a fost deja examinat în cadrul deciziei N 9/05 și N 10/05. În considerentul 44 se indică, în mod general, faptul că contribuțiile constituiau resurse de stat și că retribuțiile puteau constitui resurse de stat dacă se arăta că aceste retribuții nu acopereau totalitatea costurilor reale ale prestațiilor pe care se presupune că le remunerează. În cazul testelor ESB, acestea erau finanțate în parte prin retribuții și în parte prin contribuții. Decizia N 9/05 și N 10/05 concluzionase că finanțarea unei părți din costurile testelor ESB prin intermediul retribuțiilor nu constituia un ajutor de stat și că finanțarea prin contribuții reprezenta un ajutor de stat compatibil. Astfel cum se indică în considerentul 34 din decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare, ajutoarele aprobate prin decizia Comisiei nu fac obiectul prezentei decizii și, prin urmare, nu vor fi reexaminate în acest context. |
| --- | --- |

(86)

În ceea ce privește perioada după intrarea în vigoare a decretelor regale din 10 noiembrie 2005, și anume perioada începând cu 1 ianuarie 2006, este oportun să se examineze dacă retribuțiile și contribuțiile care au fost stabilite prin aceste decrete constituie resurse de stat. Acest aspect a fost deja examinat în cadrul deciziei N 9/05 și N 10/05. În considerentul 44 se indică, în mod general, faptul că contribuțiile constituiau resurse de stat și că retribuțiile puteau constitui resurse de stat dacă se arăta că aceste retribuții nu acopereau totalitatea costurilor reale ale prestațiilor pe care se presupune că le remunerează. În cazul testelor ESB, acestea erau finanțate în parte prin retribuții și în parte prin contribuții. Decizia N 9/05 și N 10/05 concluzionase că finanțarea unei părți din costurile testelor ESB prin intermediul retribuțiilor nu constituia un ajutor de stat și că finanțarea prin contribuții reprezenta un ajutor de stat compatibil. Astfel cum se indică în considerentul 34 din decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare, ajutoarele aprobate prin decizia Comisiei nu fac obiectul prezentei decizii și, prin urmare, nu vor fi reexaminate în acest context.

| (87) | Totuși, având în vedere informațiile furnizate de Belgia în urma deschiderii procedurii oficiale de investigare, s-a dovedit că o parte din veniturile din contribuții a fost utilizată în 2005 și 2006 pentru a rambursa prefinanțarea testelor ESB care depășea 40 EUR în cursul perioadei 1 ianuarie 2003-1 decembrie 2004. Totuși, acest lucru nu a fost menționat în decizia N 9/05 și N 10/05. O parte din contribuții a fost utilizată, în consecință, pentru finanțarea testelor ESB efectuate în cursul perioadei 1 ianuarie 2003-1 decembrie 2004, în scopul de a recupera în mod neindividual de la agricultori costurile prefinanțate ale testelor ESB obligatorii care depășeau suma maximă de 40 EUR. |
| --- | --- |

(87)

Totuși, având în vedere informațiile furnizate de Belgia în urma deschiderii procedurii oficiale de investigare, s-a dovedit că o parte din veniturile din contribuții a fost utilizată în 2005 și 2006 pentru a rambursa prefinanțarea testelor ESB care depășea 40 EUR în cursul perioadei 1 ianuarie 2003-1 decembrie 2004. Totuși, acest lucru nu a fost menționat în decizia N 9/05 și N 10/05. O parte din contribuții a fost utilizată, în consecință, pentru finanțarea testelor ESB efectuate în cursul perioadei 1 ianuarie 2003-1 decembrie 2004, în scopul de a recupera în mod neindividual de la agricultori costurile prefinanțate ale testelor ESB obligatorii care depășeau suma maximă de 40 EUR.

| (88) | Alocarea unei părți din veniturile acestor contribuții pentru rambursarea prefinanțării testelor nu modifică în niciun fel calificarea drept resurse de stat efectuată în decizia N 9/05 și N 10/05. |
| --- | --- |

(88)

Alocarea unei părți din veniturile acestor contribuții pentru rambursarea prefinanțării testelor nu modifică în niciun fel calificarea drept resurse de stat efectuată în decizia N 9/05 și N 10/05.

5.1.2.   Avantaj selectiv pentru o întreprindere

| (89) | În cadrul examinării existenței unui avantaj, este oportun să se distingă între măsurile finanțate prin resurse de stat, inclusiv contribuții, și măsurile finanțate prin retribuții. |
| --- | --- |

(89)

În cadrul examinării existenței unui avantaj, este oportun să se distingă între măsurile finanțate prin resurse de stat, inclusiv contribuții, și măsurile finanțate prin retribuții.

| (90) | În ceea ce privește măsurile finanțate prin resurse de stat, inclusiv contribuțiile, Comisia a fost întotdeauna de părere (30) că, în cazul în care statul finanțează costurile controalelor obligatorii referitoare la producția sau comercializarea produselor, acest lucru trebuie să fie considerat drept un avantaj selectiv pentru întreprinderi (31). Într-adevăr, statul a redus cheltuielile care sunt incluse în mod normal în bugetul unei întreprinderi. Din cele menționate anterior, se poate deduce că agricultorii, abatoarele și celelalte entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii în temeiul legislației aplicabile în cursul perioadei în cauză, desfășoară o activitate economică și au beneficiat de ajutoare de stat prin finanțarea testelor ESB de către stat, începând cu 1 ianuarie 2001. |
| --- | --- |

(90)

În ceea ce privește măsurile finanțate prin resurse de stat, inclusiv contribuțiile, Comisia a fost întotdeauna de părere (30) că, în cazul în care statul finanțează costurile controalelor obligatorii referitoare la producția sau comercializarea produselor, acest lucru trebuie să fie considerat drept un avantaj selectiv pentru întreprinderi (31). Într-adevăr, statul a redus cheltuielile care sunt incluse în mod normal în bugetul unei întreprinderi. Din cele menționate anterior, se poate deduce că agricultorii, abatoarele și celelalte entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii în temeiul legislației aplicabile în cursul perioadei în cauză, desfășoară o activitate economică și au beneficiat de ajutoare de stat prin finanțarea testelor ESB de către stat, începând cu 1 ianuarie 2001.

| (91) | Argumentele prezentate de Belgia (a se vedea considerentul 37 și următoarele), conform cărora finanțarea testelor ESB este impusă în vederea protejării sănătății publice și este responsabilitatea statului membru de a decide sistemul normal de finanțare a testelor ESB nu pot fi acceptate din motivele menționate în considerentul 74. În contextul mai specific al evaluării selectivității, Belgia a argumentat că nu poate fi vorba despre selectivitate decât în măsura în care anumite sectoare sau întreprinderi ar beneficia de un tratament favorabil în raport cu sistemul normal. Faptul că există diferențe între diferite state membre privind finanțarea testelor ESB și că acest lucru ar putea să determine denaturări ale concurenței nu constituie, în accepția Belgiei, o problemă de ajutor de stat, ci de armonizare a legislațiilor. |
| --- | --- |

(91)

Argumentele prezentate de Belgia (a se vedea considerentul 37 și următoarele), conform cărora finanțarea testelor ESB este impusă în vederea protejării sănătății publice și este responsabilitatea statului membru de a decide sistemul normal de finanțare a testelor ESB nu pot fi acceptate din motivele menționate în considerentul 74. În contextul mai specific al evaluării selectivității, Belgia a argumentat că nu poate fi vorba despre selectivitate decât în măsura în care anumite sectoare sau întreprinderi ar beneficia de un tratament favorabil în raport cu sistemul normal. Faptul că există diferențe între diferite state membre privind finanțarea testelor ESB și că acest lucru ar putea să determine denaturări ale concurenței nu constituie, în accepția Belgiei, o problemă de ajutor de stat, ci de armonizare a legislațiilor.

| (92) | Argumentul nu poate fi însă acceptat. Astfel cum a fost indicat în decizia N 9/05 și N 10/05, criteriul selectivității este respectat atunci când avantajul este rezervat câtorva întreprinderi sau unui sector de activitate. În cauza în speță, pe plan național, finanțarea testelor ESB de către stat nu este benefică decât pentru un sector determinat, cel de creștere a animalelor care fac obiectul unor teste ESB. Pe plan comunitar, finanțarea testelor ESB în favoarea întreprinderilor belgiene de către stat sau prin intermediul unor resurse de stat conferă acestor întreprinderi un avantaj în fața concurentelor lor străine, a căror finanțare a testelor ESB obligatorii nu este preluată de stat sau de resursele de stat. În preambulul la orientările EST (punctele 8 și 9), fusese indicat în mod clar că armonizarea în curs care impunea sectorului să suporte costurile se desfășura în ritm lent, iar Comisia decisese, prin urmare, să clarifice și să-și modifice politica sa în materie de ajutoare de stat în ceea ce privește costurile generate de testele ESB. Punctul 24 din orientările EST indică faptul că obligația examinării poate fi bazată pe legislația comunitară sau națională. Acest punct indică în mod clar că nu există armonizare la nivel comunitar în ceea ce privește obligația de a efectua teste, ceea ce implică faptul că poate fi acordat un ajutor selectiv care să avantajeze întreprinderile dintr-un anumit stat membru. În concluzie, măsurile finanțate prin intermediul resurselor de stat, inclusiv contribuțiile, acordă un avantaj selectiv agricultorilor, abatoarelor și celorlalte entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii în temeiul legislației aplicabile, deoarece acestea reduc costurile pentru acești beneficiari. Aceste avantaje nu sunt acordate prin intermediul unor plăți directe, ci prin preluarea costurilor testelor ESB de către autoritățile publice, care achită direct laboratoarelor costul testelor efectuate, la cererea abatoarelor și facturează costurile către AFSLA. |
| --- | --- |

(92)

Argumentul nu poate fi însă acceptat. Astfel cum a fost indicat în decizia N 9/05 și N 10/05, criteriul selectivității este respectat atunci când avantajul este rezervat câtorva întreprinderi sau unui sector de activitate. În cauza în speță, pe plan național, finanțarea testelor ESB de către stat nu este benefică decât pentru un sector determinat, cel de creștere a animalelor care fac obiectul unor teste ESB. Pe plan comunitar, finanțarea testelor ESB în favoarea întreprinderilor belgiene de către stat sau prin intermediul unor resurse de stat conferă acestor întreprinderi un avantaj în fața concurentelor lor străine, a căror finanțare a testelor ESB obligatorii nu este preluată de stat sau de resursele de stat. În preambulul la orientările EST (punctele 8 și 9), fusese indicat în mod clar că armonizarea în curs care impunea sectorului să suporte costurile se desfășura în ritm lent, iar Comisia decisese, prin urmare, să clarifice și să-și modifice politica sa în materie de ajutoare de stat în ceea ce privește costurile generate de testele ESB. Punctul 24 din orientările EST indică faptul că obligația examinării poate fi bazată pe legislația comunitară sau națională. Acest punct indică în mod clar că nu există armonizare la nivel comunitar în ceea ce privește obligația de a efectua teste, ceea ce implică faptul că poate fi acordat un ajutor selectiv care să avantajeze întreprinderile dintr-un anumit stat membru. În concluzie, măsurile finanțate prin intermediul resurselor de stat, inclusiv contribuțiile, acordă un avantaj selectiv agricultorilor, abatoarelor și celorlalte entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii în temeiul legislației aplicabile, deoarece acestea reduc costurile pentru acești beneficiari. Aceste avantaje nu sunt acordate prin intermediul unor plăți directe, ci prin preluarea costurilor testelor ESB de către autoritățile publice, care achită direct laboratoarelor costul testelor efectuate, la cererea abatoarelor și facturează costurile către AFSLA.

| (93) | În ceea ce privește măsurile de sprijin finanțate prin retribuții, este oportun să se verifice dacă este acordat vreun beneficiu prin intermediul acestor retribuții. Astfel cum se indică în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare (în considerentele 61 și 62), este vorba de un avantaj doar în cazul în care aceste retribuții sunt inferioare costurilor reale ale serviciilor furnizate operatorilor economici în mod efectiv de către AFSLA. Este adecvat, de asemenea, să se verifice dacă onorariile reprezintă plăți pentru serviciile AFSLA furnizate în mod efectiv întreprinderilor. Mai concret, trebuie stabilit dacă a fost acordat un avantaj abatoarelor și producătorilor care au plătit retribuția de 10,70 EUR pe bovină testată în cursul perioadei 1 decembrie 2004-31 decembrie 2005 și dacă acestea au beneficiat în mod efectiv de prestațiile furnizate de AFSLA. |
| --- | --- |

(93)

În ceea ce privește măsurile de sprijin finanțate prin retribuții, este oportun să se verifice dacă este acordat vreun beneficiu prin intermediul acestor retribuții. Astfel cum se indică în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare (în considerentele 61 și 62), este vorba de un avantaj doar în cazul în care aceste retribuții sunt inferioare costurilor reale ale serviciilor furnizate operatorilor economici în mod efectiv de către AFSLA. Este adecvat, de asemenea, să se verifice dacă onorariile reprezintă plăți pentru serviciile AFSLA furnizate în mod efectiv întreprinderilor. Mai concret, trebuie stabilit dacă a fost acordat un avantaj abatoarelor și producătorilor care au plătit retribuția de 10,70 EUR pe bovină testată în cursul perioadei 1 decembrie 2004-31 decembrie 2005 și dacă acestea au beneficiat în mod efectiv de prestațiile furnizate de AFSLA.

| (94) | Autoritățile belgiene au indicat în răspunsul lor la decizia de deschidere a unei proceduri oficiale de investigare că retribuția de 10,70 EUR pe bovină testată era singura sursă de finanțare a AFSLA pentru a suporta costurile testelor ESB, cu excepția rezervelor AFSLA și a avansurilor rambursabile ale trezoreriei statului. Plata retribuției este efectuată de abatoare. Autoritățile belgiene au menționat că nu exista nicio obligație legală pentru abatoare de a factura suma retribuției clienților acestora, dar că practica abatoarelor constă în facturarea costului retribuției în mod separat producătorilor. Acest lucru a fost dovedit de către Belgia prin intermediul facturilor prezentate drept exemplu, din care reieșea în mod clar că abatoarele facturează suma retribuției în mod separat producătorilor. Belgia estimează că nu este adecvat să se reglementeze în mod formal modul în care abatoarele facturează producătorilor sau altor potențiali beneficiari ai serviciilor retribuția pe care o plătesc, având în vedere că acest cost este facturat producătorilor în mod asemănător altor costuri care intervin în momentul abatorizării și care sunt facturate producătorilor. |
| --- | --- |

(94)

Autoritățile belgiene au indicat în răspunsul lor la decizia de deschidere a unei proceduri oficiale de investigare că retribuția de 10,70 EUR pe bovină testată era singura sursă de finanțare a AFSLA pentru a suporta costurile testelor ESB, cu excepția rezervelor AFSLA și a avansurilor rambursabile ale trezoreriei statului. Plata retribuției este efectuată de abatoare. Autoritățile belgiene au menționat că nu exista nicio obligație legală pentru abatoare de a factura suma retribuției clienților acestora, dar că practica abatoarelor constă în facturarea costului retribuției în mod separat producătorilor. Acest lucru a fost dovedit de către Belgia prin intermediul facturilor prezentate drept exemplu, din care reieșea în mod clar că abatoarele facturează suma retribuției în mod separat producătorilor. Belgia estimează că nu este adecvat să se reglementeze în mod formal modul în care abatoarele facturează producătorilor sau altor potențiali beneficiari ai serviciilor retribuția pe care o plătesc, având în vedere că acest cost este facturat producătorilor în mod asemănător altor costuri care intervin în momentul abatorizării și care sunt facturate producătorilor.

| (95) | În consecință, din cele menționate anterior, putem deduce că îndoiala formulată în momentul deschiderii procedurii oficiale de investigare, în considerentul 44, care indica faptul că taxa pentru abatoare era mult prea mare în comparație cu alți beneficiari ai serviciului, a fost eliminată prin informațiile furnizate de Belgia cu privire la facturarea sumei acestei retribuții producătorilor. |
| --- | --- |

(95)

În consecință, din cele menționate anterior, putem deduce că îndoiala formulată în momentul deschiderii procedurii oficiale de investigare, în considerentul 44, care indica faptul că taxa pentru abatoare era mult prea mare în comparație cu alți beneficiari ai serviciului, a fost eliminată prin informațiile furnizate de Belgia cu privire la facturarea sumei acestei retribuții producătorilor.

| (96) | În ceea ce privește prețul testelor ESB, dacă acesta este sau nu prețul pieței, Belgia a semnalat, în primul rând, Comisiei că, începând cu iulie 2005, prețurile propuse de AFSLA sunt mai mici de 40 EUR, în timp ce orientările agricole 2007-2013 indică faptul că 40 EUR era prețul cel mai mic disponibil în Comunitate la momentul acela. Acest lucru indică faptul că prețurile sunt în conformitate cu prețurile practicate în alte țări din Europa în cursul perioadei în cauză. În al doilea rând, Belgia a răspuns deciziei de deschidere a procedurii oficiale de investigare, afirmând că situația era identică cu situația examinată în decizia N 9/05 și N 10/05, care concludea că desemnarea prestatorilor era efectuată în conformitate cu proceduri deschise și nediscriminatorii (a se vedea considerentul 82 din decizia N 9/05 și N 10/05). În al treilea rând, Comisia ia notă de angajamentul furnizat de Belgia de a lua toate măsurile juridice disponibile pentru a recupera sumele plătite în exces pentru prețul testelor, în cazul în care anchetele autorităților belgiene din domeniul concurenței ar ajunge la concluzia că există o înțelegere ilegală între laboratoare, ceea ce ar avea drept efect creșterea prețului testelor. Pe baza acestor considerații, Comisia a conchis că retribuțiile nu pot fi considerate ca fiind resurse de stat, având în vedere că retribuțiile plătite AFSLA pentru testele ESB reprezintă plăți pentru serviciile AFSLA furnizate în mod efectiv întreprinderilor și au fost bazate pe prețul pieței. |
| --- | --- |

(96)

În ceea ce privește prețul testelor ESB, dacă acesta este sau nu prețul pieței, Belgia a semnalat, în primul rând, Comisiei că, începând cu iulie 2005, prețurile propuse de AFSLA sunt mai mici de 40 EUR, în timp ce orientările agricole 2007-2013 indică faptul că 40 EUR era prețul cel mai mic disponibil în Comunitate la momentul acela. Acest lucru indică faptul că prețurile sunt în conformitate cu prețurile practicate în alte țări din Europa în cursul perioadei în cauză. În al doilea rând, Belgia a răspuns deciziei de deschidere a procedurii oficiale de investigare, afirmând că situația era identică cu situația examinată în decizia N 9/05 și N 10/05, care concludea că desemnarea prestatorilor era efectuată în conformitate cu proceduri deschise și nediscriminatorii (a se vedea considerentul 82 din decizia N 9/05 și N 10/05). În al treilea rând, Comisia ia notă de angajamentul furnizat de Belgia de a lua toate măsurile juridice disponibile pentru a recupera sumele plătite în exces pentru prețul testelor, în cazul în care anchetele autorităților belgiene din domeniul concurenței ar ajunge la concluzia că există o înțelegere ilegală între laboratoare, ceea ce ar avea drept efect creșterea prețului testelor. Pe baza acestor considerații, Comisia a conchis că retribuțiile nu pot fi considerate ca fiind resurse de stat, având în vedere că retribuțiile plătite AFSLA pentru testele ESB reprezintă plăți pentru serviciile AFSLA furnizate în mod efectiv întreprinderilor și au fost bazate pe prețul pieței.

| (97) | Se poate conchide că, în conformitate cu decizia N 9/05 și N 10/05, niciun avantaj nu a fost acordat abatoarelor, nici producătorilor de către retribuție, datorită faptului că retribuția acoperă o plată pentru un serviciu de care a beneficiat debitorul retribuției și că prețul testului este bazat pe prețul pieței. Această concluzie permite, de asemenea, să se determine absența finanțării prin intermediul resurselor de stat, având în vedere că prețul testului este în conformitate cu prețul pieței. |
| --- | --- |

(97)

Se poate conchide că, în conformitate cu decizia N 9/05 și N 10/05, niciun avantaj nu a fost acordat abatoarelor, nici producătorilor de către retribuție, datorită faptului că retribuția acoperă o plată pentru un serviciu de care a beneficiat debitorul retribuției și că prețul testului este bazat pe prețul pieței. Această concluzie permite, de asemenea, să se determine absența finanțării prin intermediul resurselor de stat, având în vedere că prețul testului este în conformitate cu prețul pieței.

5.1.3.   Denaturarea concurenței și efectele asupra schimburilor comerciale în cadrul Uniunii

| (98) | În ceea ce privește celelalte condiții care reglementează aplicarea articolului 107 alineatul (1) din TFUE, măsura poate exercita un efect asupra poziției Belgiei în acest sector (32). Întrucât întreprinderile belgiene operează pe o piață internațională puternic concurențială, măsura denaturează sau riscă să denatureze concurența (33) și afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(98)

În ceea ce privește celelalte condiții care reglementează aplicarea articolului 107 alineatul (1) din TFUE, măsura poate exercita un efect asupra poziției Belgiei în acest sector (32). Întrucât întreprinderile belgiene operează pe o piață internațională puternic concurențială, măsura denaturează sau riscă să denatureze concurența (33) și afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

5.1.4.   Concluzii privind caracterul de „ajutor” în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (99) | Comisia consideră, în lumina celor de mai sus, că finanțarea testelor ESB prin intermediul contribuțiilor și a altor resurse de stat, astfel cum se indică mai sus, reprezintă un avantaj finanțat prin resurse de stat. Acest avantaj denaturează sau riscă să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi și producții, având în vedere că poate afecta comerțul între statele membre. Avantajul este acordat agricultorilor, abatoarelor și celorlalte entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii în temeiul legislației aplicabile. În consecință, Comisia concluzionează că măsurile în cauză intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE. În schimb, partea de teste ESB care sunt finanțate prin retribuții nu constituie ajutoare, având în vedere că debitorii retribuției beneficiază de prestații furnizate la prețul pieței. |
| --- | --- |

(99)

Comisia consideră, în lumina celor de mai sus, că finanțarea testelor ESB prin intermediul contribuțiilor și a altor resurse de stat, astfel cum se indică mai sus, reprezintă un avantaj finanțat prin resurse de stat. Acest avantaj denaturează sau riscă să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi și producții, având în vedere că poate afecta comerțul între statele membre. Avantajul este acordat agricultorilor, abatoarelor și celorlalte entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii în temeiul legislației aplicabile. În consecință, Comisia concluzionează că măsurile în cauză intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE. În schimb, partea de teste ESB care sunt finanțate prin retribuții nu constituie ajutoare, având în vedere că debitorii retribuției beneficiază de prestații furnizate la prețul pieței.

5.2.   Ilegalitatea ajutorului

| (100) | Începând cu 1 ianuarie 2001, autoritățile belgiene nu au notificat Comisia în sensul articolului 108 alineatul (3) din TFUE cu privire la măsurile de ajutoare concretizate prin finanțarea testelor ESB. Ajutoarele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1/2004 sunt scutite de obligația de notificare, cu condiția ca acestea să respecte cerințele prevăzute în regulamentul respectiv. Prin urmare, acestea sunt ilegale în cazul nerespectării acestor condiții. |
| --- | --- |

(100)

Începând cu 1 ianuarie 2001, autoritățile belgiene nu au notificat Comisia în sensul articolului 108 alineatul (3) din TFUE cu privire la măsurile de ajutoare concretizate prin finanțarea testelor ESB. Ajutoarele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1/2004 sunt scutite de obligația de notificare, cu condiția ca acestea să respecte cerințele prevăzute în regulamentul respectiv. Prin urmare, acestea sunt ilegale în cazul nerespectării acestor condiții.

5.3.   Finanțarea ajutoarelor

| (101) | În ceea ce privește ajutoarele de stat finanțate parțial printr-o taxă parafiscală, și anume contribuția, acțiunile finanțate de ajutoare, precum și finanțarea ajutoarelor însele, trebuie să facă obiectul unei examinări a Comisiei. Într-adevăr, incompatibilitatea eventuală a finanțării unui ajutor de stat cu piața internă ar determina incompatibilitatea ajutorului însuși, chiar în cazul în care acordarea ajutorului ar fi respectat normele de concurență aplicabile. |
| --- | --- |

(101)

În ceea ce privește ajutoarele de stat finanțate parțial printr-o taxă parafiscală, și anume contribuția, acțiunile finanțate de ajutoare, precum și finanțarea ajutoarelor însele, trebuie să facă obiectul unei examinări a Comisiei. Într-adevăr, incompatibilitatea eventuală a finanțării unui ajutor de stat cu piața internă ar determina incompatibilitatea ajutorului însuși, chiar în cazul în care acordarea ajutorului ar fi respectat normele de concurență aplicabile.

| (102) | În conformitate cu o jurisprudență constantă, taxele nu intră în domeniul de aplicare al dispozițiilor TFUE privind ajutoarele de stat, cu excepția cazului în care acestea constituie modul de finanțare al unei măsuri de ajutor, astfel încât acestea să facă parte integrantă din această măsură (34). Pentru ca o taxă să poată fi considerată parte integrantă dintr-o măsură de ajutor, trebuie să existe o legătură de alocare obligatorie între taxă și ajutor în temeiul reglementării naționale relevante, în sensul că venitul din taxă este inevitabil alocat finanțării ajutorului (35). În cazul în care există o astfel de legătură, venitul din taxă influențează în mod direct importanța ajutorului (36) și, prin urmare, aprecierea compatibilității acestui ajutor cu piața internă (37). |
| --- | --- |

(102)

În conformitate cu o jurisprudență constantă, taxele nu intră în domeniul de aplicare al dispozițiilor TFUE privind ajutoarele de stat, cu excepția cazului în care acestea constituie modul de finanțare al unei măsuri de ajutor, astfel încât acestea să facă parte integrantă din această măsură (34). Pentru ca o taxă să poată fi considerată parte integrantă dintr-o măsură de ajutor, trebuie să existe o legătură de alocare obligatorie între taxă și ajutor în temeiul reglementării naționale relevante, în sensul că venitul din taxă este inevitabil alocat finanțării ajutorului (35). În cazul în care există o astfel de legătură, venitul din taxă influențează în mod direct importanța ajutorului (36) și, prin urmare, aprecierea compatibilității acestui ajutor cu piața internă (37).

| (103) | Prin urmare, este oportun să se examineze dacă contribuția prelevată începând cu 1 iulie 2004 răspunde criteriilor enunțate în considerentul 102 și să se țină cont de instrumentele juridice aplicabile în cursul diferitelor perioade. Ajutorul finanțat a făcut obiectul unei scutiri, dar această scutire nu acoperă sistemul de finanțare al ajutorului, prin urmare, trebuie verificată legalitatea sistemului de finanțare în cursul întregii perioade în cauză. |
| --- | --- |

(103)

Prin urmare, este oportun să se examineze dacă contribuția prelevată începând cu 1 iulie 2004 răspunde criteriilor enunțate în considerentul 102 și să se țină cont de instrumentele juridice aplicabile în cursul diferitelor perioade. Ajutorul finanțat a făcut obiectul unei scutiri, dar această scutire nu acoperă sistemul de finanțare al ajutorului, prin urmare, trebuie verificată legalitatea sistemului de finanțare în cursul întregii perioade în cauză.

5.3.1.   De la 1 iulie 2004 până la 31 decembrie 2005

| (104) | În cursul acestei perioade, ajutoarele sunt prefinanțate de AFSLA și prin retribuții în temeiul decretului regal din 15 octombrie 2004 (acestea din urmă nu fac, totuși, parte din prezenta secțiune, având în vedere că nu este vorba de ajutoare – a se vedea considerentul 97). Este oportun să se verifice dacă sistemul de finanțare face parte integrantă din măsura de ajutor. Din legislația în vigoare nu reiese că ar exista o legătură de alocare obligatorie între modul de finanțare al AFSLA și finanțarea testelor ESB și nici că venitul din taxe ar fi alocat inevitabil finanțării ajutorului. Într-adevăr, legea din 4 februarie 2000 privind crearea AFSLA prevede diferite surse de finanțare ale AFSLA (a se vedea considerentul 82). În plus, nu se poate conchide că venitul din taxe influențează în mod direct importanța ajutorului, având în vedere că testele sunt finanțate atât prin retribuții, cât și de AFSLA, în ceea ce privește surplusul. Suma ajutoarelor plătite de AFSLA variază, prin urmare, în funcție de prețul testelor și nu în funcție de contribuțiile plătite AFSLA. În concluzie, nu există nicio legătură de alocare obligatorie între veniturile din contribuții și rambursarea prefinanțării. |
| --- | --- |

(104)

În cursul acestei perioade, ajutoarele sunt prefinanțate de AFSLA și prin retribuții în temeiul decretului regal din 15 octombrie 2004 (acestea din urmă nu fac, totuși, parte din prezenta secțiune, având în vedere că nu este vorba de ajutoare – a se vedea considerentul 97). Este oportun să se verifice dacă sistemul de finanțare face parte integrantă din măsura de ajutor. Din legislația în vigoare nu reiese că ar exista o legătură de alocare obligatorie între modul de finanțare al AFSLA și finanțarea testelor ESB și nici că venitul din taxe ar fi alocat inevitabil finanțării ajutorului. Într-adevăr, legea din 4 februarie 2000 privind crearea AFSLA prevede diferite surse de finanțare ale AFSLA (a se vedea considerentul 82). În plus, nu se poate conchide că venitul din taxe influențează în mod direct importanța ajutorului, având în vedere că testele sunt finanțate atât prin retribuții, cât și de AFSLA, în ceea ce privește surplusul. Suma ajutoarelor plătite de AFSLA variază, prin urmare, în funcție de prețul testelor și nu în funcție de contribuțiile plătite AFSLA. În concluzie, nu există nicio legătură de alocare obligatorie între veniturile din contribuții și rambursarea prefinanțării.

5.3.2.   De la 1 ianuarie 2006

| (105) | Începând cu această dată, contribuțiile sunt reglementate prin decretul regal privind contribuțiile pentru finanțarea AFSLA. Decizia N 9/05 și N 10/05 a examinat sistemul de finanțare prin intermediul contribuțiilor și a ajuns la concluzia că metoda de finanțare a unei părți din cheltuielile legate de testele ESB nu efectua nicio discriminare între produsele importate sau exportate și nu era contrară dispozițiilor Tratatului (38). Astfel cum se indică în considerentul 31, prezenta decizie nu se referă la măsurile aprobate anterior. Totuși, având în vedere că Belgia a indicat că o parte din contribuții erau utilizate, începând cu 1 ianuarie 2006, pentru rambursarea prefinanțării testelor ESB anterioare, Comisia este îndreptățită să examineze sistemul de finanțare în măsura în care contribuțiile finanțează rambursarea prefinanțării testelor ESB. |
| --- | --- |

(105)

Începând cu această dată, contribuțiile sunt reglementate prin decretul regal privind contribuțiile pentru finanțarea AFSLA. Decizia N 9/05 și N 10/05 a examinat sistemul de finanțare prin intermediul contribuțiilor și a ajuns la concluzia că metoda de finanțare a unei părți din cheltuielile legate de testele ESB nu efectua nicio discriminare între produsele importate sau exportate și nu era contrară dispozițiilor Tratatului (38). Astfel cum se indică în considerentul 31, prezenta decizie nu se referă la măsurile aprobate anterior. Totuși, având în vedere că Belgia a indicat că o parte din contribuții erau utilizate, începând cu 1 ianuarie 2006, pentru rambursarea prefinanțării testelor ESB anterioare, Comisia este îndreptățită să examineze sistemul de finanțare în măsura în care contribuțiile finanțează rambursarea prefinanțării testelor ESB.

| (106) | Belgia a indicat că sistemul de finanțare era neschimbat, cu excepția indexării retribuției. Singurul element care a fost modificat este utilizarea veniturilor provenite din contribuții pentru a opera rambursarea prefinanțării costurilor ESB în 2006. |
| --- | --- |

(106)

Belgia a indicat că sistemul de finanțare era neschimbat, cu excepția indexării retribuției. Singurul element care a fost modificat este utilizarea veniturilor provenite din contribuții pentru a opera rambursarea prefinanțării costurilor ESB în 2006.

| (107) | În ceea ce privește stabilirea dacă finanțarea este parte integrantă din măsura de ajutor, răspunsul este negativ. Faptul că după 2006, contribuțiile au fost destinate prefinanțării testelor nu a influențat suma ajutorului acordat. În plus, autoritățile belgiene au indicat că sistemul de recuperare era un sistem de recuperare solidară, în cadrul căruia fiecare operator plătește o cotizație către AFSLA și o parte din această contribuție este destinată recuperării costurilor din trecut legate de prefinanțarea testelor ESB. Toți operatorii activi care au deținut bovine în cursul perioadei considerate contribuie în mod egal la acest sistem, dar ei nu sunt singurii contribuitori. În consecință, Comisia concluzionează că finanțarea ajutorului nu este parte integrantă a măsurii de ajutor în cauză. |
| --- | --- |

(107)

În ceea ce privește stabilirea dacă finanțarea este parte integrantă din măsura de ajutor, răspunsul este negativ. Faptul că după 2006, contribuțiile au fost destinate prefinanțării testelor nu a influențat suma ajutorului acordat. În plus, autoritățile belgiene au indicat că sistemul de recuperare era un sistem de recuperare solidară, în cadrul căruia fiecare operator plătește o cotizație către AFSLA și o parte din această contribuție este destinată recuperării costurilor din trecut legate de prefinanțarea testelor ESB. Toți operatorii activi care au deținut bovine în cursul perioadei considerate contribuie în mod egal la acest sistem, dar ei nu sunt singurii contribuitori. În consecință, Comisia concluzionează că finanțarea ajutorului nu este parte integrantă a măsurii de ajutor în cauză.

5.4.   Evaluarea compatibilității măsurilor de ajutor

| (108) | Atunci când ajutorul constituie ajutor de stat și se încadrează la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, este necesar să se verifice dacă acesta poate fi considerat compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatele (2) și (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(108)

Atunci când ajutorul constituie ajutor de stat și se încadrează la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, este necesar să se verifice dacă acesta poate fi considerat compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatele (2) și (3) din TFUE.

| (109) | Având în vedere măsura în cauză, doar articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE care prevede că pot fi considerate ca fiind compatibile cu piața internă ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun, ar putea fi aplicabil. |
| --- | --- |

(109)

Având în vedere măsura în cauză, doar articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE care prevede că pot fi considerate ca fiind compatibile cu piața internă ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun, ar putea fi aplicabil.

| (110) | În temeiul punctului 23 alineatul (3) din Orientările comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol (39) pentru perioada 2000-2006 (denumite în continuare „orientările agricole 2000-2006”) și al Comunicării Comisiei privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutoarelor de stat ilegale (40), orice ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (41) trebuie evaluat în conformitate cu normele și orientările în vigoare la momentul acordării ajutorului. Comisia a adoptat, în 2002, Orientările EST. Aceste orientări au fost aplicabile între 1 ianuarie 2003 și 31 decembrie 2006 (42). La punctul 44 din orientările EST, se prevede că, în afară de cazurile referitoare, în special, la testele ESB, ajutoarele ilegale în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 vor fi evaluate în conformitate cu normele și orientările aplicabile la momentul acordării ajutoarelor. Având în vedere că ajutoarele au fost acordate între 1 ianuarie 2001 și 31 decembrie 2005, orientările reprezintă cadrul relevant pentru evaluarea acestor ajutoare. |
| --- | --- |

(110)

În temeiul punctului 23 alineatul (3) din Orientările comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol (39) pentru perioada 2000-2006 (denumite în continuare „orientările agricole 2000-2006”) și al Comunicării Comisiei privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutoarelor de stat ilegale (40), orice ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (41) trebuie evaluat în conformitate cu normele și orientările în vigoare la momentul acordării ajutorului. Comisia a adoptat, în 2002, Orientările EST. Aceste orientări au fost aplicabile între 1 ianuarie 2003 și 31 decembrie 2006 (42). La punctul 44 din orientările EST, se prevede că, în afară de cazurile referitoare, în special, la testele ESB, ajutoarele ilegale în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 vor fi evaluate în conformitate cu normele și orientările aplicabile la momentul acordării ajutoarelor. Având în vedere că ajutoarele au fost acordate între 1 ianuarie 2001 și 31 decembrie 2005, orientările reprezintă cadrul relevant pentru evaluarea acestor ajutoare.

| (111) | În conformitate cu punctul 194 litera (c) din orientările agricole 2007-2013, Comisia nu va mai aplica, începând cu data de 1 ianuarie 2007, orientările EST, cu excepția cazului ajutoarelor ilegale prevăzute la punctele 43 și următoarele din orientările EST. |
| --- | --- |

(111)

În conformitate cu punctul 194 litera (c) din orientările agricole 2007-2013, Comisia nu va mai aplica, începând cu data de 1 ianuarie 2007, orientările EST, cu excepția cazului ajutoarelor ilegale prevăzute la punctele 43 și următoarele din orientările EST.

| (112) | În funcție de aplicabilitatea diferitelor dispoziții legale, se pot distinge două perioade. |
| --- | --- |

(112)

În funcție de aplicabilitatea diferitelor dispoziții legale, se pot distinge două perioade.

5.4.1.   Perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2001 și 31 decembrie 2002: aplicabilitatea punctul 11.4 din orientările agricole 2000-2006 la care se face trimitere la punctul 45 din orientările EST

| (113) | Punctul 45 din orientările EST prevede că, în ceea ce privește ajutoarele de stat ilegale care vizează acoperirea costurilor legate de testele ESB acordate înainte de data de punere în aplicare a orientărilor EST (și anume, 1 ianuarie 2003), Comisia va evalua compatibilitatea acestor ajutoare în conformitate cu punctul 11.4 din orientările agricole 2000-2006 și cu practica sa, începând din 2001, de a accepta astfel de ajutoare până la 100 %. |
| --- | --- |

(113)

Punctul 45 din orientările EST prevede că, în ceea ce privește ajutoarele de stat ilegale care vizează acoperirea costurilor legate de testele ESB acordate înainte de data de punere în aplicare a orientărilor EST (și anume, 1 ianuarie 2003), Comisia va evalua compatibilitatea acestor ajutoare în conformitate cu punctul 11.4 din orientările agricole 2000-2006 și cu practica sa, începând din 2001, de a accepta astfel de ajutoare până la 100 %.

| (114) | În conformitate cu punctul 11.4 din orientările agricole 2000-2006, pentru a fi considerat drept compatibilă,






  — | măsura trebuie să se înscrie în cadrul unui program adecvat stabilit la nivel comunitar, național sau regional pentru prevenirea, monitorizarea sau combaterea bolii în cauză (punctul 11.4.2); |
| --- | --- | --- |

(114)

În conformitate cu punctul 11.4 din orientările agricole 2000-2006, pentru a fi considerat drept compatibilă,

—

măsura trebuie să se înscrie în cadrul unui program adecvat stabilit la nivel comunitar, național sau regional pentru prevenirea, monitorizarea sau combaterea bolii în cauză (punctul 11.4.2);

| — | măsura trebuie să aibă drept obiectiv prevenirea sau compensarea, sau o combinație a celor două (punctul 11.4.3); |
| --- | --- |

—

măsura trebuie să aibă drept obiectiv prevenirea sau compensarea, sau o combinație a celor două (punctul 11.4.3);

| — | măsura trebuie să fie compatibilă atât cu obiectivele, cât și cu dispozițiile specifice prevăzute de legislația veterinară și fitosanitară comunitară (punctul 11.4.4); |
| --- | --- |

—

măsura trebuie să fie compatibilă atât cu obiectivele, cât și cu dispozițiile specifice prevăzute de legislația veterinară și fitosanitară comunitară (punctul 11.4.4);

| — | intensitatea ajutorului nu poate să depășească 100 % din costurile eligibile (punctul 11.4.5). |
| --- | --- |

—

intensitatea ajutorului nu poate să depășească 100 % din costurile eligibile (punctul 11.4.5).

În cazul în care ajutorul este acordat în cadrul regimurilor de ajutoare comunitare și/sau naționale și/sau regionale, Comisia va solicita dovada faptului că nu există niciun risc de supracompensare prin eventuala cumulare a măsurilor prevăzute de mai multe sisteme. Atunci când un ajutor a fost aprobat, trebuie să se indice data și referințele deciziei în cauză a Comisiei.

| (115) | În ceea ce privește primele trei condiții, decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare ajunsese deja la concluzia că acestea au fost îndeplinite (a se vedea considerentul 80 din decizia de deschidere în cauză). Autoritățile belgiene au confirmat această abordare în observațiile lor privind decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare. Într-adevăr, ESB este o boală transmisibilă și reprezintă o amenințare pentru sănătatea umană. Este vorba de o boală a animalelor al cărei focar primar trebuie să fie notificat direct Comisiei și celorlalte state membre (43). Obiectivul măsurii de ajutor este de a combate ESB prin examinarea animalelor sacrificate și a animalelor găsite moarte. Compensarea costurilor suportate de agricultori ar trebui să garanteze că măsurile sunt efectiv puse în aplicare. Toate măsurile vor fi luate în conformitate cu dreptul comunitar sau sunt recomandate de acesta (44). |
| --- | --- |

(115)

În ceea ce privește primele trei condiții, decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare ajunsese deja la concluzia că acestea au fost îndeplinite (a se vedea considerentul 80 din decizia de deschidere în cauză). Autoritățile belgiene au confirmat această abordare în observațiile lor privind decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare. Într-adevăr, ESB este o boală transmisibilă și reprezintă o amenințare pentru sănătatea umană. Este vorba de o boală a animalelor al cărei focar primar trebuie să fie notificat direct Comisiei și celorlalte state membre (43). Obiectivul măsurii de ajutor este de a combate ESB prin examinarea animalelor sacrificate și a animalelor găsite moarte. Compensarea costurilor suportate de agricultori ar trebui să garanteze că măsurile sunt efectiv puse în aplicare. Toate măsurile vor fi luate în conformitate cu dreptul comunitar sau sunt recomandate de acesta (44).

| (116) | În ceea ce privește a patra condiție, informațiile furnizate de Belgia evidențiază finanțarea testelor ESB cu costuri între 111,81 EUR și 63,45 EUR, în cursul acestei perioade (a se vedea considerentul 56). Aceste costuri acoperă analiza de laborator, costurile prelevării probei de către un veterinar, și costurile trusei de test. Comisia consideră că aceste costuri sunt în conformitate cu cele enumerate la punctul 11.4.5 din orientările agricole 2000-2006, care menționează, printre altele, drept costuri reale controalele sanitare, testele și alte măsuri de depistare. |
| --- | --- |

(116)

În ceea ce privește a patra condiție, informațiile furnizate de Belgia evidențiază finanțarea testelor ESB cu costuri între 111,81 EUR și 63,45 EUR, în cursul acestei perioade (a se vedea considerentul 56). Aceste costuri acoperă analiza de laborator, costurile prelevării probei de către un veterinar, și costurile trusei de test. Comisia consideră că aceste costuri sunt în conformitate cu cele enumerate la punctul 11.4.5 din orientările agricole 2000-2006, care menționează, printre altele, drept costuri reale controalele sanitare, testele și alte măsuri de depistare.

| (117) | În concluzie, ajutoarele acordate în perioada 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2002 sunt compatibile. |
| --- | --- |

(117)

În concluzie, ajutoarele acordate în perioada 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2002 sunt compatibile.

5.4.2.   Perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2003 și 31 decembrie 2005: aplicabilitatea punctului 21 și următoarele din orientările EST

| (118) | În conformitate cu punctul 23 din orientările EST, Comisia a decis să continue să autorizeze ajutoare de până la 100 % din costurile legate de testele ESB, în conformitate cu principiile prevăzute la punctul 11.4 din orientările agricole 2000-2006 (a se vedea considerentul 114). |
| --- | --- |

(118)

În conformitate cu punctul 23 din orientările EST, Comisia a decis să continue să autorizeze ajutoare de până la 100 % din costurile legate de testele ESB, în conformitate cu principiile prevăzute la punctul 11.4 din orientările agricole 2000-2006 (a se vedea considerentul 114).

| (119) | În plus, următoarele condiții trebuie, de asemenea, îndeplinite în temeiul orientărilor EST:






  — | începând cu 1 ianuarie 2003, în ceea ce privește examinările ESB obligatorii ale bovinelor sacrificate pentru consumul uman, ajutoarele, inclusiv plățile comunitare, nu pot depăși 40 EUR pentru un test (a se vedea punctul 24 din orientările EST); |
| --- | --- | --- |

(119)

În plus, următoarele condiții trebuie, de asemenea, îndeplinite în temeiul orientărilor EST:

—

începând cu 1 ianuarie 2003, în ceea ce privește examinările ESB obligatorii ale bovinelor sacrificate pentru consumul uman, ajutoarele, inclusiv plățile comunitare, nu pot depăși 40 EUR pentru un test (a se vedea punctul 24 din orientările EST);

| — | ajutorul de stat acordat pentru acoperirea costurilor aferente testelor ESB este plătit operatorului în a cărui incintă vor fi prelevate probele pentru test. În cazul în care ajutorul este plătit laboratoarelor, trebuie să se demonstreze că suma totală a ajutorului este alocată operatorului (punctul 25 din orientările EST). |
| --- | --- |

—

ajutorul de stat acordat pentru acoperirea costurilor aferente testelor ESB este plătit operatorului în a cărui incintă vor fi prelevate probele pentru test. În cazul în care ajutorul este plătit laboratoarelor, trebuie să se demonstreze că suma totală a ajutorului este alocată operatorului (punctul 25 din orientările EST).

| (120) | Astfel cum s-a indicat în considerentele 115 și 116, cele patru condiții prevăzute în orientările agricole 2000-2006 sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(120)

Astfel cum s-a indicat în considerentele 115 și 116, cele patru condiții prevăzute în orientările agricole 2000-2006 sunt îndeplinite.

| (121) | În ceea ce privește condiția privind suma maximă de 40 EUR per test, Comisia constată că această sumă maximă a fost depășită între 1 ianuarie 2003 și 30 iunie 2004. În conformitate cu informațiile furnizate de către Belgia, suma totală a acestui excedent, în cursul acestei perioade, s-a ridicat la 6 619 810,74 EUR. Începând cu 1 iulie 2004, costul total al testului este mai mic de 40 EUR (a se vedea considerentul 64). Autoritățile belgiene au indicat că aceste sume acopereau plățile naționale și comunitare (a se vedea considerentul 58). |
| --- | --- |

(121)

În ceea ce privește condiția privind suma maximă de 40 EUR per test, Comisia constată că această sumă maximă a fost depășită între 1 ianuarie 2003 și 30 iunie 2004. În conformitate cu informațiile furnizate de către Belgia, suma totală a acestui excedent, în cursul acestei perioade, s-a ridicat la 6 619 810,74 EUR. Începând cu 1 iulie 2004, costul total al testului este mai mic de 40 EUR (a se vedea considerentul 64). Autoritățile belgiene au indicat că aceste sume acopereau plățile naționale și comunitare (a se vedea considerentul 58).

| (122) | În ceea ce privește condiția referitoare la faptul că ajutorul trebuie să fie plătit operatorului în a cărui incintă vor fi prelevate probele pentru test și că, în cazul în care ajutorul este plătit laboratoarelor, trebuie să se demonstreze că suma totală a ajutorului este alocată operatorului (punctul 25 din orientările EST), Comisia concluzionează că această condiție este îndeplinită. |
| --- | --- |

(122)

În ceea ce privește condiția referitoare la faptul că ajutorul trebuie să fie plătit operatorului în a cărui incintă vor fi prelevate probele pentru test și că, în cazul în care ajutorul este plătit laboratoarelor, trebuie să se demonstreze că suma totală a ajutorului este alocată operatorului (punctul 25 din orientările EST), Comisia concluzionează că această condiție este îndeplinită.

| (123) | După cum s-a menționat în decizia de deschidere a procedurii de investigare formală, autoritățile belgiene au indicat faptul că costurile legate de testele ESB sunt achitate direct laboratoarelor. Operatorii nu trebuie să plătească niciun cost de laborator pentru testele ESB efectuate pe bovine. Această evaluare este în conformitate cu ceea ce s-a hotărât în cazul sistemului similar în decizia N 9/05 și N 10/05 în considerentul 95. Astfel cum s-a menționat anterior, singurul cost repercutat asupra producătorilor este cel al retribuției (a se vedea considerentul 93 și următoarele), dar această parte a finanțării testului ESB nu constituie un ajutor. Prin urmare, suma integrală a ajutorului este alocată operatorului. |
| --- | --- |

(123)

După cum s-a menționat în decizia de deschidere a procedurii de investigare formală, autoritățile belgiene au indicat faptul că costurile legate de testele ESB sunt achitate direct laboratoarelor. Operatorii nu trebuie să plătească niciun cost de laborator pentru testele ESB efectuate pe bovine. Această evaluare este în conformitate cu ceea ce s-a hotărât în cazul sistemului similar în decizia N 9/05 și N 10/05 în considerentul 95. Astfel cum s-a menționat anterior, singurul cost repercutat asupra producătorilor este cel al retribuției (a se vedea considerentul 93 și următoarele), dar această parte a finanțării testului ESB nu constituie un ajutor. Prin urmare, suma integrală a ajutorului este alocată operatorului.

5.4.3.   Începând cu 1 ianuarie 2006

| (124) | În ceea ce privește perioada ulterioară datei de 1 ianuarie 2006, Comisia face referire la decizia N 9/05 și N 10/05, având în vedere că prezenta decizia nu își propune să revină asupra ajutoarelor autorizate în decizia în cauză. |
| --- | --- |

(124)

În ceea ce privește perioada ulterioară datei de 1 ianuarie 2006, Comisia face referire la decizia N 9/05 și N 10/05, având în vedere că prezenta decizia nu își propune să revină asupra ajutoarelor autorizate în decizia în cauză.

5.4.4.   Concluzie

| (125) | În concluzie, ajutoarele acordate pentru finanțarea testelor ESB, care depășesc suma de 40 EUR/test, în perioada 1 ianuarie 2003-30 iunie 2004, a căror valoare totală se ridică la 6 619 810,74 EUR sunt incompatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(125)

În concluzie, ajutoarele acordate pentru finanțarea testelor ESB, care depășesc suma de 40 EUR/test, în perioada 1 ianuarie 2003-30 iunie 2004, a căror valoare totală se ridică la 6 619 810,74 EUR sunt incompatibile cu piața internă.

5.5.   Rambursarea bugetului prefinanțat

| (126) | Astfel cum s-a menționat anterior, testele au fost finanțate prin resurse de stat care depășesc suma maximă de 40 EUR/test, în perioada 1 ianuarie 2003-30 iunie 2004. |
| --- | --- |

(126)

Astfel cum s-a menționat anterior, testele au fost finanțate prin resurse de stat care depășesc suma maximă de 40 EUR/test, în perioada 1 ianuarie 2003-30 iunie 2004.

| (127) | Belgia a decis să efectueze rambursarea excedentului prin intermediul contribuțiilor prelevate pentru finanțarea AFSLA, începând cu 1 ianuarie 2006, care, inițial, urma să fie plătit eșalonat pe o perioadă de 15 ani, dar a fost abandonat ulterior. Potrivit autorităților belgiene, motivul acestei abordări generale este faptul că era dificil din punct de vedere practic să se efectueze o recuperare individuală, având în vedere că unii operatori decedaseră sau își încetaseră activitatea. |
| --- | --- |

(127)

Belgia a decis să efectueze rambursarea excedentului prin intermediul contribuțiilor prelevate pentru finanțarea AFSLA, începând cu 1 ianuarie 2006, care, inițial, urma să fie plătit eșalonat pe o perioadă de 15 ani, dar a fost abandonat ulterior. Potrivit autorităților belgiene, motivul acestei abordări generale este faptul că era dificil din punct de vedere practic să se efectueze o recuperare individuală, având în vedere că unii operatori decedaseră sau își încetaseră activitatea.

| (128) | Într-o scrisoare ulterioară din data de 6 aprilie 2011, autoritățile belgiene au indicat că AFSLA începuse rambursarea prin intermediul fondurilor sale, în cursul anilor 2005-2006. |
| --- | --- |

(128)

Într-o scrisoare ulterioară din data de 6 aprilie 2011, autoritățile belgiene au indicat că AFSLA începuse rambursarea prin intermediul fondurilor sale, în cursul anilor 2005-2006.

| (129) | Cu toate acestea, sistemul de recuperare propus nu respectă cerințele în materie de recuperare în cazul unui ajutor ilegal și incompatibil. Într-adevăr, conform jurisprudenței, recuperarea are drept scop restabilirea situației care exista pe piață înainte de acordarea ajutorului în cauză. Obiectivul de a restabili situația existentă anterior este realizat în momentul în care ajutoarele ilegale și incompatibile cu piața internă au fost restituite de către beneficiar și acesta din urmă pierde avantajul de care a beneficiat asupra concurenților săi de pe piață, iar situația anterioară plății ajutorului este restabilită (45). Ajutorul care trebuie recuperat include dobânda calculată pe baza unei rate adecvate, fixate de Comisie, de la data la care ajutorul ilegal a fost pus la dispoziția beneficiarului până la data recuperării acestuia (46). Pe baza Regulamentului (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (47), dobânzile se calculează pe o bază compusă, nefiind însă cazul aici. Mai mult, articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 prevede că statele membre trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a ajunge la o executare imediată și efectivă a deciziei Comisiei. Recuperarea, astfel cum este propusă și pusă în aplicare parțial de Belgia, nu respectă cerințele menționate anterior și nu poate fi considerată o recuperare în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. |
| --- | --- |

(129)

Cu toate acestea, sistemul de recuperare propus nu respectă cerințele în materie de recuperare în cazul unui ajutor ilegal și incompatibil. Într-adevăr, conform jurisprudenței, recuperarea are drept scop restabilirea situației care exista pe piață înainte de acordarea ajutorului în cauză. Obiectivul de a restabili situația existentă anterior este realizat în momentul în care ajutoarele ilegale și incompatibile cu piața internă au fost restituite de către beneficiar și acesta din urmă pierde avantajul de care a beneficiat asupra concurenților săi de pe piață, iar situația anterioară plății ajutorului este restabilită (45). Ajutorul care trebuie recuperat include dobânda calculată pe baza unei rate adecvate, fixate de Comisie, de la data la care ajutorul ilegal a fost pus la dispoziția beneficiarului până la data recuperării acestuia (46). Pe baza Regulamentului (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (47), dobânzile se calculează pe o bază compusă, nefiind însă cazul aici. Mai mult, articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 prevede că statele membre trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a ajunge la o executare imediată și efectivă a deciziei Comisiei. Recuperarea, astfel cum este propusă și pusă în aplicare parțial de Belgia, nu respectă cerințele menționate anterior și nu poate fi considerată o recuperare în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.

6.   CONCLUZII

| (130) | Comisia concluzionează că finanțarea testelor ESB prin intermediul retribuțiilor nu constituie un ajutor. |
| --- | --- |

(130)

Comisia concluzionează că finanțarea testelor ESB prin intermediul retribuțiilor nu constituie un ajutor.

| (131) | Comisia concluzionează că finanțarea testelor de ESB prin resurse de stat constituie un ajutor în favoarea agricultorilor, abatoarelor și a altor entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii în temeiul legislației aplicabile. Acest ajutor este compatibil pentru perioada 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2002 și pentru perioada 1 iulie 2004-31 decembrie 2005. Ajutorul este incompatibil pentru perioada 1 ianuarie 2003-30 iunie 2004. Incompatibilitatea ajutorului este constituită din suma care depășește 40 EUR/test și este evaluată de Belgia ca fiind în valoare de 6 619 810,74 EUR. |
| --- | --- |

(131)

Comisia concluzionează că finanțarea testelor de ESB prin resurse de stat constituie un ajutor în favoarea agricultorilor, abatoarelor și a altor entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii în temeiul legislației aplicabile. Acest ajutor este compatibil pentru perioada 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2002 și pentru perioada 1 iulie 2004-31 decembrie 2005. Ajutorul este incompatibil pentru perioada 1 ianuarie 2003-30 iunie 2004. Incompatibilitatea ajutorului este constituită din suma care depășește 40 EUR/test și este evaluată de Belgia ca fiind în valoare de 6 619 810,74 EUR.

| (132) | Comisia constată că Belgia a pus în aplicare în mod ilegal ajutorul pentru finanțarea testelor ESB, contrar dispozițiilor articolului 108 alineatul (3) din TFUE, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2001 și 30 iunie 2004. Începând cu 1 ianuarie 2003, ajutorul era reglementat printr-un regulament de scutire, dar având în vedere că cerințele prevăzute de acest regulament de scutire nu au fost respectate, ajutoarele sunt ilegale. |
| --- | --- |

(132)

Comisia constată că Belgia a pus în aplicare în mod ilegal ajutorul pentru finanțarea testelor ESB, contrar dispozițiilor articolului 108 alineatul (3) din TFUE, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2001 și 30 iunie 2004. Începând cu 1 ianuarie 2003, ajutorul era reglementat printr-un regulament de scutire, dar având în vedere că cerințele prevăzute de acest regulament de scutire nu au fost respectate, ajutoarele sunt ilegale.

| (133) | Ajutoarele ilegale și incompatibile care depășesc suma maximă de 40 EUR/test trebuie să facă obiectul unei recuperări, cu excepția ajutoarelor acordate pentru proiecte specifice care, la momentul acordării acestor ajutoare, îndeplineau toate condițiile stabilite în Regulamentul de minimis aplicabil. |
| --- | --- |

(133)

Ajutoarele ilegale și incompatibile care depășesc suma maximă de 40 EUR/test trebuie să facă obiectul unei recuperări, cu excepția ajutoarelor acordate pentru proiecte specifice care, la momentul acordării acestor ajutoare, îndeplineau toate condițiile stabilite în Regulamentul de minimis aplicabil.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Măsurile finanțate prin intermediul retribuțiilor nu constituie ajutoare.

(2)   Finanțarea testelor ESB prin intermediul resurselor de stat constituie un ajutor compatibil cu piața internă în favoarea agricultorilor, abatoarelor și a altor entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii pentru perioada 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2002 și pentru perioada 1 iulie 2004-31 decembrie 2005.

(3)   Finanțarea testelor ESB prin intermediul resurselor de stat pentru perioada 1 ianuarie 2003-30 iunie 2004 constituie un ajutor compatibil cu piața internă în favoarea agricultorilor, abatoarelor și a altor entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii pentru sume mai mici de 40 EUR/test. Sumele care depășesc 40 EUR/test sunt incompatibile cu piața internă și trebuie recuperate, cu excepția ajutoarelor acordate pentru proiecte specifice care, la momentul acordării ajutorului, îndeplineau toate condițiile stabilite în Regulamentul de minimis aplicabil.

(4)   Belgia a pus în aplicare în mod ilegal ajutorul pentru finanțarea testelor ESB contrar dispozițiilor articolului 108 alineatul (3) din TFUE, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2001 și 30 iunie 2004.

Articolul 2

(1)   Belgia ia toate măsurile necesare pentru recuperarea de la beneficiari a ajutoarelor ilegale și incompatibile menționate la articolul 1 alineatele (3) și (4).

(2)   Ajutoarele care trebuie recuperate includ dobânzi calculate începând cu data la care au fost puse la dispoziția beneficiarilor până la data recuperării acestora.

(3)   Dobânda se calculează pe o bază compusă, în conformitate cu dispozițiile prevăzute în capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004.

(4)   Recuperarea se efectuează fără întârziere și în conformitate cu procedurile prevăzute de dreptul național, cu condiția ca acestea să permită executarea imediată și efectivă a prezentei decizii.

Articolul 3

Recuperarea ajutorului la care se face referire la articolul 1 alineatele (3) și (4) este imediată și efectivă.

Belgia trebuie să se asigure că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de patru luni de la data notificării acesteia.

Articolul 4

(1)   În termen de două luni de la data notificării prezentei decizii, Belgia pune la dispoziția Comisiei următoarele informații:

| (a) | lista beneficiarilor care au primit ajutoare menționate la articolul 1 alineatele (3) și (4), precum și valoarea totală a ajutorului primit de fiecare dintre aceștia; |
| --- | --- |

(a)

lista beneficiarilor care au primit ajutoare menționate la articolul 1 alineatele (3) și (4), precum și valoarea totală a ajutorului primit de fiecare dintre aceștia;

| (b) | valoarea totală (suma de bază și dobânzile de recuperare) de recuperat de la beneficiari; |
| --- | --- |

(b)

valoarea totală (suma de bază și dobânzile de recuperare) de recuperat de la beneficiari;

| (c) | o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor prevăzute în vederea conformării cu prezenta decizie; |
| --- | --- |

(c)

o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor prevăzute în vederea conformării cu prezenta decizie;

| (d) | documente care să demonstreze că beneficiarii au fost înștiințați că trebuie să ramburseze ajutorul. |
| --- | --- |

(d)

documente care să demonstreze că beneficiarii au fost înștiințați că trebuie să ramburseze ajutorul.

(2)   Belgia informează Comisia cu privire la progresele înregistrate ca urmare a măsurilor naționale adoptate în vederea aplicării prezentei decizii până la finalizarea recuperării ajutoarelor menționate la articolul 1 alineatele (3) și (4).

(3)   După perioada de două luni menționată la alineatul (1), Belgia prezintă, la solicitarea Comisiei, un raport privind măsurile deja adoptate și prevăzute pentru a se conforma prezentei decizii. Acest raport furnizează, de asemenea, informații detaliate privind valoarea ajutoarelor și dobânzile de recuperare deja recuperate de la beneficiari.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Regatului Belgiei.

Adoptată la Bruxelles, 27 iulie 2011.

Pentru Comisie

Dacian CIOLOȘ

Membru al Comisiei

---

(1)  Începând cu data de 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolele 107 și respectiv 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). În ambele cazuri, dispozițiile sunt, în fond, identice. În sensul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE trebuie înțelese ca trimiteri la articolul 87, respectiv articolul 88 din Tratatul CE, dacă este cazul.

1

(2)  JO C 11, 16.1.2009, p. 8.

2

(3)  A se vedea nota de subsol 2.

3

(4)  Doar elementele pertinente pentru decizia finală vor fi luate în considerare – celelalte elemente vor fi luate în considerare în decizia de deschidere a procedurii de investigare formală.

4

(5)  Autoritățile belgiene fac referire pentru testele obligatorii la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme de encefalopatie spongiformă transmisibilă. JO L 147, 31.5.2001, p. 1.

5

(6)  Ajutor de stat nr. N 21/02 – Belgia – Preluarea costurilor testelor obligatorii EST.

6

(7)  În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 999/2001, Belgia efectuează teste rapide de depistare a ESB pentru toate bovinele cu vârsta mai mare de 30 de luni prezente pentru sacrificare, precum și pentru toate bovinele cu vârsta mai mare de 24 de luni care au fost sacrificate din necesitate. Începând cu 1 iulie 2001, orice cadavru de bovină cu vârsta mai mare de 24 de luni este supus, de asemenea, unui test ESB.

7

(8)  JO C 324, 24.12.2002, p. 2.

8

(9)  Monitorul belgian (denumit în continuare „MB”) din 8.11.2004, p. 75290.

9

(10)  În conformitate cu orientările EST, ajutorul public total nu poate depăși 40 EUR, începând cu 1 ianuarie 2003.

10

(11)  A se vedea tabelul de la considerentul 25 din decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare.

11

(12)  JO L 1, 3.1.2004, p. 1.

12

(13)  JO C 105, 30.4.2005, p. 3.

13

(14)  MB din 21.11.2005, p. 49941.

14

(15)  MB din 21.11.2005, p. 49918.

15

(16)  JO L 147, 31.5.2001, p. 1.

16

(17)  Hotărârile Curții din 5 februarie 1976, Bresciani/Amministrazione Italiana delle Finanze (87/75, Rec., 1976, p. 129) punctul 10 și din 15 decembrie 1993, Ligur Carni Srl e.a./Unità Sanitaria Locale n. XV di Genova e.a. (cauzele conexate C-277-91, C-318/91 și C-319/91, Rec., 1993, p. I-06621) punctele 29-31.

17

Bresciani/Amministrazione Italiana delle Finanze

Ligur Carni Srl e.a./Unità Sanitaria Locale n. XV di Genova e.a

(18)  Hotărârea Tribunalului din 18 decembrie 2008, Government of Gibraltar (T-211/04) and United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland/Commission (T-211/04 și T-215/04, Rec., 2008, p. II-3745) punctele 143-146.

18

Government of Gibraltar

and United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland/Commission

(19)  De exemplu, Belgia citează Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor, în care articolul 27 și anexele IV și V obligă statele membre să organizeze perceperea de onorarii în vederea finanțării anumitor controale.

19

(20)  Hotărârea Curții din 20 noiembrie 2003, Ministère de l’Économie, des Finances et de l’Industrie/GEMO SA (C-126/01, Rec., 2003, p. I-13769).

20

Ministère de l’Économie, des Finances et de l’Industrie/GEMO SA

(21)  Hotărârile Curții din 11 martie 1992, Compagnie commerciale de l’Ouest e.a./Receveur principal des douanes de La Pallice Port (cauzele conexate C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 și C-83/90, Rec., 1992, p. I-1847) punctul 35; din 2 august 1993, Celulose Beira Industrial SA/Fazenda Pública (C-266/91, Rec., 1993, p. I-4337), punctul 21; din 11 iunie 1992, Sanders Adour e.a./Directeur des services fiscaux des Pyrenées-Atlantiques (cauzele conexate C-149/91 și C-150/91, Rec., 1992, p. I-3899), punctul 27 și din 16 decembrie 1992, Lornoy/État belge (C-17/91, Rec., 1992, p. I-6523), punctul 32.

21

Compagnie commerciale de l’Ouest e.a./Receveur principal des douanes de La Pallice Port

Celulose Beira Industrial SA/Fazenda Pública

Sanders Adour e.a./Directeur des services fiscaux des Pyrenées-Atlantiques

Lornoy/État belge

(22)  JO C 319, 27.12.2006, p. 1.

22

(23)  Aceste contribuții și retribuții au fost aprobate prin decizia N 9/05 și N 10/05.

23

(24)  Aceste costuri includ costurile de laborator, costurile cu veterinarii care efectuează analizele în numele autorității publice și kiturile pentru prelevarea de probe.

24

(25)  JO L 325, 28.10.2004, p. 4.

25

(26)  Sursă: www.birb.be

26

(27)  MB din 18.2.2000, p. 5053.

27

(28)  Trimitere la articolul 10 din legea din 4 februarie 2000.

28

(29)  MB din 24.3.1954, p. 2210.

29

(30)  A se vedea, în special, considerentul 73 din decizia N 9/05 și N 10/05 care indică faptul că „Comisia a considerat întotdeauna că finanțarea de către stat a costurilor controalelor obligatorii legate de producție în mod direct sau introducerea pe piață a unui produs constituie un avantaj selectiv în favoarea acestor întreprinderi”.

30

(31)  A se vedea Orientările EST, ex. punctele 7 și 12.

31

(32)  Belgia deținea o parte de 2,1 % din producția agricolă Uniunii în 2004 (sursă: L’agriculture dans l’UE-Informations statistiques et économiques 2005).

32

L’agriculture dans l’UE-Informations statistiques et économiques 2005

(33)  Conform jurisprudenței Curții de Justiție, întărirea poziției concurențiale a unei întreprinderi în urma acordării unui ajutor de stat indică, în general, o denaturare a concurenței în raport cu alte întreprinderi concurente care nu ar beneficia de un asemenea ajutor [hotărârea Curții din 17 septembrie 1980, Philip Morris Holland BV/Commission (C-730/79, Rec., 1980, p. 2671), punctele 11 și 12].

33

Philip Morris Holland BV/Commission

(34)  Hotărârea Curții din 13 ianuarie 2005, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant/Staatssecretaris van Financiën (C 174/02, Rec. 2005, p. I 85), punctul 25.

34

Streekgewest Westelijk Noord-Brabant/Staatssecretaris van Financiën

(35)  Hotărârea Streekgewest, menționată anterior în nota de subsol 36, punctul 26, hotărârea Curții din 27 octombrie 2005, Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l’organisation autonome d’assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic) (cauze conexate C-266/04–C-270/04, C-276/04 și C-321/04–C-325/04, Rec., 2005, p. I-9481), punctele 46-49.

35

Streekgewest

Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l’organisation autonome d’assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic)

(36)  Hotărârile Curții din 15 iunie 2006, Air Liquide/Città di Seraing e Provincia di Liegi (cauze conexate C-393/04 și C 41/05, Racc. 2006, p. I-5293), punctul 46, și Streekgewest, menționate anterior la nota de subsol 36, punctul 28.

36

Air Liquide/Città di Seraing e Provincia di Liegi

Streekgewest

(37)  Hotărârea Curții din 25 iunie 1970, Francia/Commissione, (47/69, Rec. 1970, p. 487), punctele 17, 20 și 21.

37

Francia/Commissione

(38)  A se vedea considerentele 100 și următoarele din decizia N 9/05 și N 10/05.

38

(39)  JO C 28 din 1.2.2000, p. 2.

39

(40)  JO C 119 din 22.5.2002, p. 22.

40

(41)  JO L 83 din 27.3.1999, p. 1.

41

(42)  A se vedea punctul 194 litera (c) din Orientările agricole 2007-2013.

42

(43)  Directiva 82/894/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1982 privind notificarea maladiilor la animale în cadrul Comunității (JO L 378, 31.12.1982, p. 58).

43

(44)  A se vedea Regulamentul (CE) nr. 999/2001.

44

(45)  Hotărârea Curții din 4 aprilie 1995, Commission/Italy (C-348/93, Rec., 1995, p. I-673), punctul 27.

45

Commission/Italy

(46)  Articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.

46

(47)  JO L 140, 30.4.2004, p. 1.

47

---