# Euroopa Liidu L 309/2011

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2011.309.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 309 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide24. november 2011 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2011.309.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 309

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide24. november 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/746/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 23. veebruar 2011, riigiabi kohta, mida Itaalia andis äriühingutele Portovesme Srl, ILA SpA, Eurallumina SpA ja Syndial SpA (riigiabimeetmed C 38/B/04 (ex NN 58/04) ja C 13/06 (ex N 587/05))
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 956 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/747/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 24. mai 2011, riigiabi C 88/97 kohta, mida Prantsuse Vabariik andis Crédit Mutuel’ile
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 3436 all)

   (
  1
  ) | 23 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2011/746/EL

*

Komisjoni otsus, 23. veebruar 2011, riigiabi kohta, mida Itaalia andis äriühingutele Portovesme Srl, ILA SpA, Eurallumina SpA ja Syndial SpA (riigiabimeetmed C 38/B/04 (ex NN 58/04) ja C 13/06 (ex N 587/05))
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 956 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 956 all)

1

1

2011/747/EL

*

Komisjoni otsus, 24. mai 2011, riigiabi C 88/97 kohta, mida Prantsuse Vabariik andis Crédit Mutuel’ile
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 3436 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 3436 all)

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 24.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/1

---

KOMISJONI OTSUS,

23. veebruar 2011,

riigiabi kohta, mida Itaalia andis äriühingutele Portovesme Srl, ILA SpA, Eurallumina SpA ja Syndial SpA (riigiabimeetmed C 38/B/04 (ex NN 58/04) ja C 13/06 (ex N 587/05))

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 956 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/746/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt eespool viidatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Juhtum C 38/B/04

| (1) | 4. detsembri 2003. aasta kirjaga juhtis kaebuse esitajat esindav õigusbüroo komisjoni tähelepanu mitmele Itaalia ajakirjanduses avaldatud artiklile, kus käsitleti Itaalia valitsuse kavatsust kehtestada teatavatele Sardiinia ettevõtjatele elektrienergia soodustariifid. |
| --- | --- |

(1)

4. detsembri 2003. aasta kirjaga juhtis kaebuse esitajat esindav õigusbüroo komisjoni tähelepanu mitmele Itaalia ajakirjanduses avaldatud artiklile, kus käsitleti Itaalia valitsuse kavatsust kehtestada teatavatele Sardiinia ettevõtjatele elektrienergia soodustariifid.

| (2) | Tariifid kehtestati peaministri 6. veebruari 2004. aasta dekreedi (edaspidi „2004. aasta dekreet”) artikliga 1. Kõnealusel dekreedil oli kaks selget tulemust: a) sellega kehtestati uued elektrienergia soodustariifid äriühingutele Portovesme Srl, ILA SpA ja Eurallumina SpA ning b) pikendati kehtivat elektrienergia soodustariifi kohaldamisaega esmase alumiiniumi tootja Alcoa Trasformazioni kasuks (edaspidi „Alcoa”). |
| --- | --- |

(2)

Tariifid kehtestati peaministri 6. veebruari 2004. aasta dekreedi (edaspidi „2004. aasta dekreet”) artikliga 1. Kõnealusel dekreedil oli kaks selget tulemust: a) sellega kehtestati uued elektrienergia soodustariifid äriühingutele Portovesme Srl, ILA SpA ja Eurallumina SpA ning b) pikendati kehtivat elektrienergia soodustariifi kohaldamisaega esmase alumiiniumi tootja Alcoa Trasformazioni kasuks (edaspidi „Alcoa”).

| (3) | Komisjon küsis 22. jaanuari 2004. aasta ja 19. märtsi 2004. aasta kirjas kõnealuste meetmete kohta lisateavet. Itaalia ametiasutused vastasid 9. veebruari 2004. aasta ja 9. juuni 2004. aasta kirjaga. Itaalia esitas lisateavet 20. septembri 2004. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon küsis 22. jaanuari 2004. aasta ja 19. märtsi 2004. aasta kirjas kõnealuste meetmete kohta lisateavet. Itaalia ametiasutused vastasid 9. veebruari 2004. aasta ja 9. juuni 2004. aasta kirjaga. Itaalia esitas lisateavet 20. septembri 2004. aasta kirjaga.

| (4) | 16. novembri 2004. aasta kirjas teavitas komisjon Itaaliat, et ta on otsustanud algatada kõnealuse meetme suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse. |
| --- | --- |

(4)

16. novembri 2004. aasta kirjas teavitas komisjon Itaaliat, et ta on otsustanud algatada kõnealuse meetme suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse.

| (5) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama meetmete kohta märkusi. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama meetmete kohta märkusi.

| (6) | Itaalia esitas oma märkused 4. veebruari 2005. aasta ja 11. veebruari 2005. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(6)

Itaalia esitas oma märkused 4. veebruari 2005. aasta ja 11. veebruari 2005. aasta kirjaga.

| (7) | Komisjon sai märkusi ka teistelt huvitatud isikutelt, sealhulgas kolmelt ettevõtjalt, kes meetmetest kasu saavad, ning nende konkurendilt, äriühingult Portovesme. Komisjon edastas need märkused 22. märtsi 2005. aasta kirjaga Itaaliale, andes talle võimaluse neid kommenteerida. Itaalia kommentaarid saadi 20. septembri 2005. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon sai märkusi ka teistelt huvitatud isikutelt, sealhulgas kolmelt ettevõtjalt, kes meetmetest kasu saavad, ning nende konkurendilt, äriühingult Portovesme. Komisjon edastas need märkused 22. märtsi 2005. aasta kirjaga Itaaliale, andes talle võimaluse neid kommenteerida. Itaalia kommentaarid saadi 20. septembri 2005. aasta kirjaga.

| (8) | 29. oktoobril 2008 jagati juhtum C 38/04 A osaks, mis hõlmab Alcoat, ning B osaks, mis käsitleb äriühinguid Portovesme, ILA ja Eurallumina. |
| --- | --- |

(8)

29. oktoobril 2008 jagati juhtum C 38/04 A osaks, mis hõlmab Alcoat, ning B osaks, mis käsitleb äriühinguid Portovesme, ILA ja Eurallumina.

| (9) | 19. novembril 2009 võttis komisjon Alcoa suhtes vastu lõpliku negatiivse otsuse, andes korralduse abi tagasi nõuda (3). |
| --- | --- |

(9)

19. novembril 2009 võttis komisjon Alcoa suhtes vastu lõpliku negatiivse otsuse, andes korralduse abi tagasi nõuda (3).

1.2.   Juhtum C 13/06

| (10) | Itaalia ametiasutused pikendasid 14. märtsi 2005. aasta dekreetseaduse nr 35 (mis muudeti 14. mai 2005. aasta seaduseks nr 80/2005, milles sätestatakse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu tegevuskava kohased kiireloomulised sätted, edaspidi „seadus nr 80/2005”) artikli 11 lõikega 12 äriühingutele Portovesme, ILA ja Eurallumina kehtestatud elektrienergia soodustariifi kuni 2010. aastani ning laiendasid tariifi Sardiinias asuvale klooritootjale Syndial SpA. |
| --- | --- |

(10)

Itaalia ametiasutused pikendasid 14. märtsi 2005. aasta dekreetseaduse nr 35 (mis muudeti 14. mai 2005. aasta seaduseks nr 80/2005, milles sätestatakse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu tegevuskava kohased kiireloomulised sätted, edaspidi „seadus nr 80/2005”) artikli 11 lõikega 12 äriühingutele Portovesme, ILA ja Eurallumina kehtestatud elektrienergia soodustariifi kuni 2010. aastani ning laiendasid tariifi Sardiinias asuvale klooritootjale Syndial SpA.

| (11) | Komisjon sai äriühingu Syndial konkurendilt 22. juuli 2005. aasta kirjaga kaebuse, millele sama ettevõtja lisas täiendavad märkused 7. oktoobri 2005. aasta ja 7. detsembri 2005. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon sai äriühingu Syndial konkurendilt 22. juuli 2005. aasta kirjaga kaebuse, millele sama ettevõtja lisas täiendavad märkused 7. oktoobri 2005. aasta ja 7. detsembri 2005. aasta kirjaga.

| (12) | Itaalia teavitas komisjoni kõnealusest meetmest 23. novembri 2005. aasta kirjaga. Itaalia esitas lisateabe 28. novembri 2005. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(12)

Itaalia teavitas komisjoni kõnealusest meetmest 23. novembri 2005. aasta kirjaga. Itaalia esitas lisateabe 28. novembri 2005. aasta kirjaga.

| (13) | Komisjon küsis 22. detsembri 2005. aasta kirjas lisateavet, mille Itaalia esitas 3. märtsi 2006. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon küsis 22. detsembri 2005. aasta kirjas lisateavet, mille Itaalia esitas 3. märtsi 2006. aasta kirjaga.

| (14) | Vahepeal avaldas seesama Portovesme konkurent, kes esitas märkusi juhtumis C 38/B/04, 20. jaanuari 2006. aasta kirjas rahulolematust uue meetme üle. |
| --- | --- |

(14)

Vahepeal avaldas seesama Portovesme konkurent, kes esitas märkusi juhtumis C 38/B/04, 20. jaanuari 2006. aasta kirjas rahulolematust uue meetme üle.

| (15) | 26. aprilli 2006. aasta kirjas teatas komisjon Itaaliale, et ta on otsustanud algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse seoses seadusega nr 80/2005 kehtestatud eritariifikava muudatuste ja laiendamisega. |
| --- | --- |

(15)

26. aprilli 2006. aasta kirjas teatas komisjon Itaaliale, et ta on otsustanud algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse seoses seadusega nr 80/2005 kehtestatud eritariifikava muudatuste ja laiendamisega.

| (16) | Komisjon küsis Itaalialt 22. augusti 2006. aasta kirjas täiendavaid selgitusi. Itaalia vastas 28. septembri 2006. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon küsis Itaalialt 22. augusti 2006. aasta kirjas täiendavaid selgitusi. Itaalia vastas 28. septembri 2006. aasta kirjaga.

| (17) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama meetmete kohta märkusi. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama meetmete kohta märkusi.

| (18) | Komisjon sai märkusi huvitatud isikutelt, sealhulgas abisaajatelt, kahelt äriühingute Portovesme ja Syndial konkurendilt ning ühelt taastuvenergia tootjalt. Komisjon edastas need märkused 5. oktoobri 2006. aasta kirjaga Itaaliale, andes talle võimaluse neid kommenteerida. Itaalia kommentaarid saadi 1. detsembri 2006. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon sai märkusi huvitatud isikutelt, sealhulgas abisaajatelt, kahelt äriühingute Portovesme ja Syndial konkurendilt ning ühelt taastuvenergia tootjalt. Komisjon edastas need märkused 5. oktoobri 2006. aasta kirjaga Itaaliale, andes talle võimaluse neid kommenteerida. Itaalia kommentaarid saadi 1. detsembri 2006. aasta kirjaga.

| (19) | Itaalia esitas lisateabe 16. aprilli 2007. aasta, 10. mai 2007. aasta, 14. mai 2007. aasta ja 22. juuni 2010. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(19)

Itaalia esitas lisateabe 16. aprilli 2007. aasta, 10. mai 2007. aasta, 14. mai 2007. aasta ja 22. juuni 2010. aasta kirjaga.

1.3.   Käesoleva otsuse reguleerimisala

| (20) | Käesolev otsus hõlmab 2004. aasta dekreedi artikliga 1 teistele abisaajatele peale Alcoa kehtestatud tariife (edaspidi „2004. aasta tariifid”), ning seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikega 12 kehtestatud tariife, mida seejärel täpsustati Autorità per l’Energia Elettrica e il Gas’i (elektrienergia- ja gaasiamet) otsustes (edaspidi „2005. aasta tariifid”). |
| --- | --- |

(20)

Käesolev otsus hõlmab 2004. aasta dekreedi artikliga 1 teistele abisaajatele peale Alcoa kehtestatud tariife (edaspidi „2004. aasta tariifid”), ning seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikega 12 kehtestatud tariife, mida seejärel täpsustati Autorità per l’Energia Elettrica e il Gas’i (elektrienergia- ja gaasiamet) otsustes (edaspidi „2005. aasta tariifid”).

2.   MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   Vaidlusalused 2004. aasta tariifid

| (21) | 2004. aasta dekreedi artikliga 1 laiendati „tööstus-, kaubandus- ja käsitööndusministeeriumi19. detsembri 1995. aasta dekreedi (edaspidi „Alcoa dekreet”) artiklis 2 sätestatud [soodus]kohtlemist energiatarnimisele alumiiniumi, plii, hõbeda ja tsingi tootmiseks ja töötlemiseks nende tehaste puhul, mis on juba käigus käesoleva dekreedi jõustumise ajal ning asuvad saartel, mille puhul ühendus riigi elektri- ja gaasivõrkudega on ebapiisav või puudub üldse”. |
| --- | --- |

(21)

2004. aasta dekreedi artikliga 1 laiendati „tööstus-, kaubandus- ja käsitööndusministeeriumi19. detsembri 1995. aasta dekreedi (edaspidi „Alcoa dekreet”) artiklis 2 sätestatud [soodus]kohtlemist energiatarnimisele alumiiniumi, plii, hõbeda ja tsingi tootmiseks ja töötlemiseks nende tehaste puhul, mis on juba käigus käesoleva dekreedi jõustumise ajal ning asuvad saartel, mille puhul ühendus riigi elektri- ja gaasivõrkudega on ebapiisav või puudub üldse”.

| (22) | Soodustariif pidi kehtima ajutiselt: see pidi kaotatama „riigi elektri- ja gaasivõrkudega ühenduse loomisel või paranemisel” ning hiljemalt 30. juunil 2007. |
| --- | --- |

(22)

Soodustariif pidi kehtima ajutiselt: see pidi kaotatama „riigi elektri- ja gaasivõrkudega ühenduse loomisel või paranemisel” ning hiljemalt 30. juunil 2007.

| (23) | Tegelikult laiendati 2004. aasta dekreediga alumiiniumitootja Alcoa jaoks juba kehtivat soodustariifi kolmele Sardiinias asuvale energiamahukale äriühingule: tsingi, hõbeda ja plii tootjale Portovesmele, (5) töödeldud alumiiniumtoodete tootjale ILA-le ja alumiiniumoksiidi tootjale Euralluminale (6). |
| --- | --- |

(23)

Tegelikult laiendati 2004. aasta dekreediga alumiiniumitootja Alcoa jaoks juba kehtivat soodustariifi kolmele Sardiinias asuvale energiamahukale äriühingule: tsingi, hõbeda ja plii tootjale Portovesmele, (5) töödeldud alumiiniumtoodete tootjale ILA-le ja alumiiniumoksiidi tootjale Euralluminale (6).

| (24) | Regulatiivsel tasandil rakendati tariifi elektrienergia- ja gaasiameti otsustega (delibere). |
| --- | --- |

(24)

Regulatiivsel tasandil rakendati tariifi elektrienergia- ja gaasiameti otsustega (delibere).

| (25) | Algselt oli elektrienergia- ja gaasiameti otsuses nr 110/04 sätestatud, et soodustariife kohaldatakse üksnes siis, kui teatamismenetluse tulemus on positiivne. Järgides peaministri büroolt saadud juhtnööre, milles täpsustati, et 2004. aasta dekreedist ei olnud vastavalt riigiabi eeskirjadele ametlikult teavitatud, vaid seda lihtsalt „tutvustati” komisjonile „esialgse uurimise käigus” (indagine conoscitiva preliminare), rakendas elektrienergia- ja gaasiamet siiski 2004. aasta dekreeti otsuse nr 148/04 kaudu (7). |
| --- | --- |

(25)

Algselt oli elektrienergia- ja gaasiameti otsuses nr 110/04 sätestatud, et soodustariife kohaldatakse üksnes siis, kui teatamismenetluse tulemus on positiivne. Järgides peaministri büroolt saadud juhtnööre, milles täpsustati, et 2004. aasta dekreedist ei olnud vastavalt riigiabi eeskirjadele ametlikult teavitatud, vaid seda lihtsalt „tutvustati” komisjonile „esialgse uurimise käigus” (indagine conoscitiva preliminare), rakendas elektrienergia- ja gaasiamet siiski 2004. aasta dekreeti otsuse nr 148/04 kaudu (7).

| (26) | Süsteem võimaldas maksta abisaajatele hüvitisi Alcoa dekreedis sätestatud tingimustel. Kavaga hõlmatud konkreetse tehase puhul võrdus hüvitise summa tehast elektrienergiaga varustavale äriühingule makstud ja riigi poolt kehtestatud soodushinna vahega, mis korrutati tehase elektritarbimisega. Soodushinna (või soodustariifi) arvutamise meetod oli sätestatud CIPi (Commissione Interministeriale Prezzi – ministeeriumidevaheline hinnakomisjon) otsuses nr 15/1993. Hind sõltus indekseerimismehhanismist, mis tugines Itaalia elektritootmiskulude muutustele (edaspidi „Ct komponent”). 2004. aastal kohaldati Sardiinia abisaajate suhtes soodustariifi vahemikus 26–35 eurot MWh kohta. |
| --- | --- |

(26)

Süsteem võimaldas maksta abisaajatele hüvitisi Alcoa dekreedis sätestatud tingimustel. Kavaga hõlmatud konkreetse tehase puhul võrdus hüvitise summa tehast elektrienergiaga varustavale äriühingule makstud ja riigi poolt kehtestatud soodushinna vahega, mis korrutati tehase elektritarbimisega. Soodushinna (või soodustariifi) arvutamise meetod oli sätestatud CIPi (Commissione Interministeriale Prezzi – ministeeriumidevaheline hinnakomisjon) otsuses nr 15/1993. Hind sõltus indekseerimismehhanismist, mis tugines Itaalia elektritootmiskulude muutustele (edaspidi „Ct komponent”). 2004. aastal kohaldati Sardiinia abisaajate suhtes soodustariifi vahemikus 26–35 eurot MWh kohta.

| (27) | Kava haldamine anti üle elektrienergia sektori tasakaalustusfondile (Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico) (8). Tariifisüsteem toimis praktikas järgmiselt. Abisaajad saatsid tasakaalustusfondile igakuised põhjalikud andmed tarbitud elektrikoguste ning elektritarnijatele makstud hindade kohta. Seejärel said nad tasakaalustusfondist sularahamakseid, mis arvutati nagu eespool kirjeldatud (9). |
| --- | --- |

(27)

Kava haldamine anti üle elektrienergia sektori tasakaalustusfondile (Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico) (8). Tariifisüsteem toimis praktikas järgmiselt. Abisaajad saatsid tasakaalustusfondile igakuised põhjalikud andmed tarbitud elektrikoguste ning elektritarnijatele makstud hindade kohta. Seejärel said nad tasakaalustusfondist sularahamakseid, mis arvutati nagu eespool kirjeldatud (9).

| (28) | Hüvitiste rahastamiseks vajalikud vahendid hangiti kõigile Itaalia elektritarbijatele kehtestatud maksutaolise lõivu kogumise teel standardse elektritariifi ühe kuluelemendi komponendi A4 kaudu (10). |
| --- | --- |

(28)

Hüvitiste rahastamiseks vajalikud vahendid hangiti kõigile Itaalia elektritarbijatele kehtestatud maksutaolise lõivu kogumise teel standardse elektritariifi ühe kuluelemendi komponendi A4 kaudu (10).

| (29) | Kava rakendamine pidi lõpetatama 30. juunil 2007. Kava rakendamine peatati siiski elektrienergia- ja gaasiameti juhtnööride põhjal varsti pärast seda, kui komisjon oli 2004. aasta novembris algatanud ametliku uurimismenetluse (11). |
| --- | --- |

(29)

Kava rakendamine pidi lõpetatama 30. juunil 2007. Kava rakendamine peatati siiski elektrienergia- ja gaasiameti juhtnööride põhjal varsti pärast seda, kui komisjon oli 2004. aasta novembris algatanud ametliku uurimismenetluse (11).

| (30) | Itaalia esitatud andmetest nähtub, et Portovesme ja Eurallumina said toetust tarbitud elektrienergia eest 2004. aasta aprillist kuni sama aasta oktoobrini ning ILA 2004. aasta aprillist kuni sama aasta septembrini. Tasakaalustusfondist kava raames tehtud kogumaksed kõnealusele kolmele ettevõtjale on esitatud järgmises tabelis (eurodes).






  Portovesme Srl | 12 845 892,82 |
| --- | --- | --- |
| Eurallumina SpA | 5 208 152,05 |
| ILA SpA | 291 120,27 |

(30)

Itaalia esitatud andmetest nähtub, et Portovesme ja Eurallumina said toetust tarbitud elektrienergia eest 2004. aasta aprillist kuni sama aasta oktoobrini ning ILA 2004. aasta aprillist kuni sama aasta septembrini. Tasakaalustusfondist kava raames tehtud kogumaksed kõnealusele kolmele ettevõtjale on esitatud järgmises tabelis (eurodes).

Portovesme Srl

12 845 892,82

Eurallumina SpA

5 208 152,05

ILA SpA

291 120,27

2.2.   Vaidlusalused 2005. Aasta tariifid

| (31) | Itaalia ametiasutused laiendasid seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikega 12 „tööstus-, kaubandus- ja käsitööndusministeeriumi 19. detsembri 1995. aasta dekreedis sätestatud tariifset sooduskohtlemist energiatarnimisele alumiiniumi, plii, hõbeda ja tsingi tootmiseks või töötlemiseks ning kloori ja naatriumhüdroksiidi tootmiseks, lähtudes hindadest, mida kohaldatakse sarnastele tarnetele Euroopa turgudel, kuid üksnes nende tehaste puhul, mis on juba käigus käesoleva dekreedi jõustumise ajal ja mis asuvad Sardiinias ja on ühendatud kõrgepingevõrku. Selle tariifse sooduskohtlemise puhul peavad abisaajad, Sardiinia kohalikud ametiasutused ja vastutavad ministeeriumid omavahel kokku leppima pikaajalised kohustused.” |
| --- | --- |

(31)

Itaalia ametiasutused laiendasid seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikega 12 „tööstus-, kaubandus- ja käsitööndusministeeriumi 19. detsembri 1995. aasta dekreedis sätestatud tariifset sooduskohtlemist energiatarnimisele alumiiniumi, plii, hõbeda ja tsingi tootmiseks või töötlemiseks ning kloori ja naatriumhüdroksiidi tootmiseks, lähtudes hindadest, mida kohaldatakse sarnastele tarnetele Euroopa turgudel, kuid üksnes nende tehaste puhul, mis on juba käigus käesoleva dekreedi jõustumise ajal ja mis asuvad Sardiinias ja on ühendatud kõrgepingevõrku. Selle tariifse sooduskohtlemise puhul peavad abisaajad, Sardiinia kohalikud ametiasutused ja vastutavad ministeeriumid omavahel kokku leppima pikaajalised kohustused.”

| (32) | Seega kehtestati seadusega nr 80/2005 sisuliselt uuesti 2004. aastal rakendatud tariifikava, millega laiendati Alcoa sooduskohtlemist muudele Sardiinias asuvatele energiamahukatele abisaajatele. Praktikas kohaldati seadust üksnes äriühingutele Portovesme, ILA ja Eurallumina, ning kloori ja naatriumhüdroksiidi tootvale äriühingule Syndial, kes ei olnud soodushindu varem kasutada saanud. |
| --- | --- |

(32)

Seega kehtestati seadusega nr 80/2005 sisuliselt uuesti 2004. aastal rakendatud tariifikava, millega laiendati Alcoa sooduskohtlemist muudele Sardiinias asuvatele energiamahukatele abisaajatele. Praktikas kohaldati seadust üksnes äriühingutele Portovesme, ILA ja Eurallumina, ning kloori ja naatriumhüdroksiidi tootvale äriühingule Syndial, kes ei olnud soodushindu varem kasutada saanud.

| (33) | Tuleks märkida, et alates 2005. aastast ei olnud soodushind enam seotud varasema tariifiga, mis oli algselt sätestatud 1995. aasta Alcoa dekreedis, vaid selle kehtestas nüüd sõltumatult elektrienergia- ja gaasiamet, et see vastaks abisaajate konkurentide makstavatele keskmistele elektrihindadele Euroopa turul (12). Hinda pidi igal aastal ajakohastatama: asjaomase seaduse artikli 11 lõikes 13 on sätestatud, et „artiklis 11
   (13)
  ja 12 osutatud tariifitingimusi kohaldatakse alates1. jaanuarist 2005ning neid ajakohastab elektrienergia- ja gaasiamet, kes suurendab tariifide nimiväärtust igal aastal 4 % või juhul kui viimatinimetatud väärtus on suurem, siis elektrienergia keskmise hulgihinna protsendimäära suurenemise võrra, mis on registreeritud peamistel Euroopa elektribörsidel, eelkõige Frankfurdis ja Amsterdamis.” Elektrienergia- ja gaasiameti poolt otsuses nr 217/05 esitatud tõlgenduse kohaselt oli selline ajakohastamise mehhanism abisaajatele soodsam, kuna sellega oli ette nähtud, et iga-aastane tariifi tõus ei või ületada 4 %. |
| --- | --- |

(33)

Tuleks märkida, et alates 2005. aastast ei olnud soodushind enam seotud varasema tariifiga, mis oli algselt sätestatud 1995. aasta Alcoa dekreedis, vaid selle kehtestas nüüd sõltumatult elektrienergia- ja gaasiamet, et see vastaks abisaajate konkurentide makstavatele keskmistele elektrihindadele Euroopa turul (12). Hinda pidi igal aastal ajakohastatama: asjaomase seaduse artikli 11 lõikes 13 on sätestatud, et „artiklis 11
   (13)
  ja 12 osutatud tariifitingimusi kohaldatakse alates1. jaanuarist 2005ning neid ajakohastab elektrienergia- ja gaasiamet, kes suurendab tariifide nimiväärtust igal aastal 4 % või juhul kui viimatinimetatud väärtus on suurem, siis elektrienergia keskmise hulgihinna protsendimäära suurenemise võrra, mis on registreeritud peamistel Euroopa elektribörsidel, eelkõige Frankfurdis ja Amsterdamis.” Elektrienergia- ja gaasiameti poolt otsuses nr 217/05 esitatud tõlgenduse kohaselt oli selline ajakohastamise mehhanism abisaajatele soodsam, kuna sellega oli ette nähtud, et iga-aastane tariifi tõus ei või ületada 4 %.

| (34) | Sama otsusega kehtestas elektrienergia- ja gaasiamet 2005. aastal eri tööstusharudes kohaldatavad soodushinnad järgmiselt:






  Soodustariife kasutada võivad tööstusharud | Soodushind
  eurot/MWh |
| --- | --- | --- |
| Alumiiniumi töötlemine | 50 |
| Plii ja tsink | 23 |
| Alumiiniumi tootmine | 27 |
| Kloori tootmine | 27 |

(34)

Sama otsusega kehtestas elektrienergia- ja gaasiamet 2005. aastal eri tööstusharudes kohaldatavad soodushinnad järgmiselt:

Soodustariife kasutada võivad tööstusharud

Soodushind

eurot/MWh

Alumiiniumi töötlemine

50

Plii ja tsink

23

Alumiiniumi tootmine

27

Kloori tootmine

27

| (35) | Nagu 2004. aasta tariife, nii kavatseti ka 2005. aasta tariife rahastada kõigile elektrienergia lõpptarbijatele kehtestatud maksutaolise lõivu kogumise teel standardse elektritariifi komponendi A4 kaudu. Süsteemi rahaliste voogude haldamine usaldati taas tasakaalustusfondile. |
| --- | --- |

(35)

Nagu 2004. aasta tariife, nii kavatseti ka 2005. aasta tariife rahastada kõigile elektrienergia lõpptarbijatele kehtestatud maksutaolise lõivu kogumise teel standardse elektritariifi komponendi A4 kaudu. Süsteemi rahaliste voogude haldamine usaldati taas tasakaalustusfondile.

| (36) | Tariifi kasutamise õiguse saamiseks pidid abisaajad võtma tulusa investeeringu tegemise kohustuse Sardiinias, tuginedes tööstuskavale, mis tuli esitada piirkondlikule omavalitsusele. Näiteks võttis Portovesme kohustuse investeerida elektrienergia tootmisesse omatarbeks või osaleda uute elektrijaamade ehitamisel. |
| --- | --- |

(36)

Tariifi kasutamise õiguse saamiseks pidid abisaajad võtma tulusa investeeringu tegemise kohustuse Sardiinias, tuginedes tööstuskavale, mis tuli esitada piirkondlikule omavalitsusele. Näiteks võttis Portovesme kohustuse investeerida elektrienergia tootmisesse omatarbeks või osaleda uute elektrijaamade ehitamisel.

| (37) | Itaalia teavitas seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikest 12 vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3. 2005. aasta tariifide maksmine sõltus komisjonipoolsest kava heakskiitmisest. 2005. aasta tariife ei ole seetõttu rakendatud. |
| --- | --- |

(37)

Itaalia teavitas seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikest 12 vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3. 2005. aasta tariifide maksmine sõltus komisjonipoolsest kava heakskiitmisest. 2005. aasta tariife ei ole seetõttu rakendatud.

2.3.   Menetlused siseriiklikes kohtutes

| (38) | Äriühingud Solvay Chimica Italia ja Solvay Chimica Bussi SpA, kes tegelevad kloori ja naatriumhüdroksiidi tootmisega ning asuvad väljaspool Sardiiniat, esitasid Lombardia maakonna halduskohtule (14) hagi, vaidlustades seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõiget 12 rakendavad elektrienergia- ja gaasiameti otsused, kuna need hõlmasid ebaseadusliku riigiabi andmist ning rikkusid muid Itaalia õigusaktide sätteid (15). 27. novembril 2006 peatas kohus poolelioleva menetluse kuni komisjoni algatatud riigiabi uurimismenetluse tulemuste saamiseni juhtumis C 13/06. |
| --- | --- |

(38)

Äriühingud Solvay Chimica Italia ja Solvay Chimica Bussi SpA, kes tegelevad kloori ja naatriumhüdroksiidi tootmisega ning asuvad väljaspool Sardiiniat, esitasid Lombardia maakonna halduskohtule (14) hagi, vaidlustades seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõiget 12 rakendavad elektrienergia- ja gaasiameti otsused, kuna need hõlmasid ebaseadusliku riigiabi andmist ning rikkusid muid Itaalia õigusaktide sätteid (15). 27. novembril 2006 peatas kohus poolelioleva menetluse kuni komisjoni algatatud riigiabi uurimismenetluse tulemuste saamiseni juhtumis C 13/06.

2.4.   Seos varasema siseturuga kokkusobimatu abiga – Deggendorf

| (39) | Pärast menetluse algatamist märkis Itaalia, et Eurallumina ei olnud tagasi maksnud siseturuga kokkusobimatut abi, mille suhtes oli algatatud juhtum C 80/01 (alumiiniumoksiidi tootmiseks antud abi), (16) kuid äriühingu sõnul olid Sardiinia piirkondlikud ametiasutused esitanud seoses kõnealuse meetmega 8. mail 2006 sissenõudekorralduse. |
| --- | --- |

(39)

Pärast menetluse algatamist märkis Itaalia, et Eurallumina ei olnud tagasi maksnud siseturuga kokkusobimatut abi, mille suhtes oli algatatud juhtum C 80/01 (alumiiniumoksiidi tootmiseks antud abi), (16) kuid äriühingu sõnul olid Sardiinia piirkondlikud ametiasutused esitanud seoses kõnealuse meetmega 8. mail 2006 sissenõudekorralduse.

3.   EL-i TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 108 LÕIKE 2 KOHASE MENETLUSE ALGATAMISE OTSUS

| (40) | Komisjon otsustas algatada ametliku uurimismenetluse järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon otsustas algatada ametliku uurimismenetluse järgmistel põhjustel.

3.1.   Juhtum C 38/B/04

| (41) | Oma otsuses algatada ametlik uurimismenetlus (17) kaalus komisjon, kas on võimalik, et 2004. aasta tariifid äriühingutele Portovesme, ILA ja Eurallumina ei kujuta endast riigiabi, kuna need olid sarnased 1996. aastal Alcoale antud soodustariifiga, mille kohta komisjon oma 4. detsembri 1996. aasta otsuses (edaspidi „Alumixi otsus”) leidis, et see ei olnud riigiabi (18). |
| --- | --- |

(41)

Oma otsuses algatada ametlik uurimismenetlus (17) kaalus komisjon, kas on võimalik, et 2004. aasta tariifid äriühingutele Portovesme, ILA ja Eurallumina ei kujuta endast riigiabi, kuna need olid sarnased 1996. aastal Alcoale antud soodustariifiga, mille kohta komisjon oma 4. detsembri 1996. aasta otsuses (edaspidi „Alumixi otsus”) leidis, et see ei olnud riigiabi (18).

| (42) | Komisjon märkis, et uus tariif näis erinevat Alumixi tariifist selle poolest, et Alumixi tariifi võimaldas otseselt ENEL, kellele kuulus Itaalia elektritarnimise monopol, samal ajal kui uus tariif hõlmas riigipoolset valikulist sekkumist, et hüvitada abisaajate ja elektritarnijate vahel kokkulepitud turuhinna ja 1996. aastal kehtestatud soodushinna vahe. Komisjon järeldas, et 2004. aasta dekreediga ei laiendatud lihtsalt kehtiva meetme, mis ei kujutanud endast riigiabi, reguleerimisala uutele abisaajatele, vaid pigem seati kolme asjaomase äriühingu toetuseks sisse uus kava, millel oli võrreldes Alumixi tariifiga väga erinev rahastamismehhanism. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon märkis, et uus tariif näis erinevat Alumixi tariifist selle poolest, et Alumixi tariifi võimaldas otseselt ENEL, kellele kuulus Itaalia elektritarnimise monopol, samal ajal kui uus tariif hõlmas riigipoolset valikulist sekkumist, et hüvitada abisaajate ja elektritarnijate vahel kokkulepitud turuhinna ja 1996. aastal kehtestatud soodushinna vahe. Komisjon järeldas, et 2004. aasta dekreediga ei laiendatud lihtsalt kehtiva meetme, mis ei kujutanud endast riigiabi, reguleerimisala uutele abisaajatele, vaid pigem seati kolme asjaomase äriühingu toetuseks sisse uus kava, millel oli võrreldes Alumixi tariifiga väga erinev rahastamismehhanism.

| (43) | Menetluse algatamise otsuses liigitati 2004. aasta dekreediga kehtestatud tariifid tegevusabiks ning hinnati, kas sellist abi oleks võinud lubada riikliku regionaalabi suuniste alusel (edaspidi „regionaalabi suunised”), (19) kuna Sardiinia oli kuni 2006. aasta lõpuni ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt abistatav piirkond. Komisjon kahtles võimaluses lubada abi selle alusel, kuna selline sihtotstarbeline abi, mida antakse vähestele ettevõtjatele, ei tundunud edendavat regionaalarengut. |
| --- | --- |

(43)

Menetluse algatamise otsuses liigitati 2004. aasta dekreediga kehtestatud tariifid tegevusabiks ning hinnati, kas sellist abi oleks võinud lubada riikliku regionaalabi suuniste alusel (edaspidi „regionaalabi suunised”), (19) kuna Sardiinia oli kuni 2006. aasta lõpuni ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt abistatav piirkond. Komisjon kahtles võimaluses lubada abi selle alusel, kuna selline sihtotstarbeline abi, mida antakse vähestele ettevõtjatele, ei tundunud edendavat regionaalarengut.

| (44) | Lisaks väljendas komisjon muret, et meede võib vähendada elektrienergia suhtes kohaldatavat maksustamistaset. Selline vähendamine peaks tulenema selle õiguslikust alusest, s.o nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivist 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (20). |
| --- | --- |

(44)

Lisaks väljendas komisjon muret, et meede võib vähendada elektrienergia suhtes kohaldatavat maksustamistaset. Selline vähendamine peaks tulenema selle õiguslikust alusest, s.o nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivist 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (20).

3.2.   Juhtum C 13/06

| (45) | Komisjon liigitas oma 27. aprilli 2006. aasta otsuses algatada ametlik uurimismenetlus tariifikava uueks tegevusabiks. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon liigitas oma 27. aprilli 2006. aasta otsuses algatada ametlik uurimismenetlus tariifikava uueks tegevusabiks.

| (46) | Komisjon kaalus, kas soodustariifi võidakse lubada piirkondliku tegevusabina regionaalabi suuniste alusel või mitte, kuna Sardiinia oli kuni 2006. aasta lõpuni ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt abistatav piirkond. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon kaalus, kas soodustariifi võidakse lubada piirkondliku tegevusabina regionaalabi suuniste alusel või mitte, kuna Sardiinia oli kuni 2006. aasta lõpuni ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt abistatav piirkond.

| (47) | Hoolimata Itaalia väitest, et Sardiinia kõrged elektrihinnad takistavad saare arengut, oli komisjon arvamusel, et Itaalia ei olnud tõendanud oluliselt kõrgemate hindade olemasolu Sardiinias ei keskmiselt ega ka konkreetselt energiamahukate ettevõtjate jaoks (21). Komisjon rõhutas, et elektrienergia ületootmine Sardiinias võis üksnes julgustada elektrienergia tootjaid müüma elektrienergiat võimalikult madala hinnaga kuni ajani, mil võrkudevaheliste ühenduste loomise projektid on lõpetatud (mis oli kavandatud 2010. aasta lõpuks) ja neil on võimalik eksportida Sardiiniast elektrienergiat. |
| --- | --- |

(47)

Hoolimata Itaalia väitest, et Sardiinia kõrged elektrihinnad takistavad saare arengut, oli komisjon arvamusel, et Itaalia ei olnud tõendanud oluliselt kõrgemate hindade olemasolu Sardiinias ei keskmiselt ega ka konkreetselt energiamahukate ettevõtjate jaoks (21). Komisjon rõhutas, et elektrienergia ületootmine Sardiinias võis üksnes julgustada elektrienergia tootjaid müüma elektrienergiat võimalikult madala hinnaga kuni ajani, mil võrkudevaheliste ühenduste loomise projektid on lõpetatud (mis oli kavandatud 2010. aasta lõpuks) ja neil on võimalik eksportida Sardiiniast elektrienergiat.

| (48) | Pealegi ei olnud Itaalia selgitanud, miks tuleks kõrgemaid hindu pidada piirkondlikku arengut pärssivaks või kuidas edendab tariif regionaalarengut. Komisjon kahtles seega abi vajalikkuses. |
| --- | --- |

(48)

Pealegi ei olnud Itaalia selgitanud, miks tuleks kõrgemaid hindu pidada piirkondlikku arengut pärssivaks või kuidas edendab tariif regionaalarengut. Komisjon kahtles seega abi vajalikkuses.

| (49) | Lisaks kahtles komisjon, kas selline sihtotstarbeline abi oli proportsionaalne piirkondlike puudustega, pidades eelkõige silmas soodushinna arvutamise meetodit, kuna see hind ei olnud kuidagi seotud mujal Itaalias küsitud hindadega, vaid põhines Euroopa energiamahukatelt ettevõtjatelt küsitud keskmisel hinnal. |
| --- | --- |

(49)

Lisaks kahtles komisjon, kas selline sihtotstarbeline abi oli proportsionaalne piirkondlike puudustega, pidades eelkõige silmas soodushinna arvutamise meetodit, kuna see hind ei olnud kuidagi seotud mujal Itaalias küsitud hindadega, vaid põhines Euroopa energiamahukatelt ettevõtjatelt küsitud keskmisel hinnal.

| (50) | Komisjon märkis, et meedet kohaldati üle 5 aasta, mis oli tavaliselt pikim võimalik ajavahemik, mille jooksul võis piirkondlikku tegevusabi anda, ning et tegelikkuses abi ei kahanenud, pidades silmas tariifi suurenemise suhtes kehtestatud 4 % suurust piirmäära. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon märkis, et meedet kohaldati üle 5 aasta, mis oli tavaliselt pikim võimalik ajavahemik, mille jooksul võis piirkondlikku tegevusabi anda, ning et tegelikkuses abi ei kahanenud, pidades silmas tariifi suurenemise suhtes kehtestatud 4 % suurust piirmäära.

| (51) | Regionaalabi suunistega aastateks 2007–2013 (22) hõlmatud ajavahemiku kohta märkis komisjon, et Sardiinia ei olnud enam kõlblik saama ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel abi ja eelkõige tegevusabi. Kuigi suunised võimaldaksid kaheaastast üleminekuperioodi olemasolevate tegevusabi kavade järkjärgulise kaotamise jaoks, ei tundunud olevat asjakohane uue tegevusabi kehtestamine mõneks kuuks koos selle järkjärgulise kaotamise kavaga, võttes eelkõige arvesse avaldatud kahtlusi ning abi konkurentsi moonutavat iseloomu. |
| --- | --- |

(51)

Regionaalabi suunistega aastateks 2007–2013 (22) hõlmatud ajavahemiku kohta märkis komisjon, et Sardiinia ei olnud enam kõlblik saama ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel abi ja eelkõige tegevusabi. Kuigi suunised võimaldaksid kaheaastast üleminekuperioodi olemasolevate tegevusabi kavade järkjärgulise kaotamise jaoks, ei tundunud olevat asjakohane uue tegevusabi kehtestamine mõneks kuuks koos selle järkjärgulise kaotamise kavaga, võttes eelkõige arvesse avaldatud kahtlusi ning abi konkurentsi moonutavat iseloomu.

| (52) | Kokkuvõttes kahtles komisjon äriühingutele Portovesme, ILA, Eurallumina ja Syndial soodustariifi lubamise võimalikkuses regionaalabina või mõnel muul alusel, mida Itaalia nagunii ei olnud suutnud kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(52)

Kokkuvõttes kahtles komisjon äriühingutele Portovesme, ILA, Eurallumina ja Syndial soodustariifi lubamise võimalikkuses regionaalabina või mõnel muul alusel, mida Itaalia nagunii ei olnud suutnud kindlaks määrata.

| (53) | Eurallumina kohta märkis komisjon, et äriühing ei olnud veel tagasi maksnud ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut riigiabi, mida ta oli saanud, (23) ning vastavalt kohtuotsuses Deggendorf (24) kehtestatud põhimõttele ei või ta enam saada abi uue meetme alusel. |
| --- | --- |

(53)

Eurallumina kohta märkis komisjon, et äriühing ei olnud veel tagasi maksnud ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut riigiabi, mida ta oli saanud, (23) ning vastavalt kohtuotsuses Deggendorf (24) kehtestatud põhimõttele ei või ta enam saada abi uue meetme alusel.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

4.1.   Juhtum C 38/B/04

| (54) | Komisjoni üleskutse peale esitada 2004. aasta otsuse kohta märkusi, et algatada põhjalik uurimine, saadi märkusi kaebuse esitajalt, mitmelt abisaajalt (Portovesme, Eurallumina ja Alcoa) ning teistelt huvitatud isikutelt. Siin on kokkuvõtlikult esitatud üksnes Portovesme, ILA ja Eurallumina soodustariifi kohta esitatud märkused. Alcoa märkused ei ole lisatud, kuna neid on põhjalikult käsitletud konkreetselt seda äriühingut käsitlevas lõppotsuses (25). |
| --- | --- |

(54)

Komisjoni üleskutse peale esitada 2004. aasta otsuse kohta märkusi, et algatada põhjalik uurimine, saadi märkusi kaebuse esitajalt, mitmelt abisaajalt (Portovesme, Eurallumina ja Alcoa) ning teistelt huvitatud isikutelt. Siin on kokkuvõtlikult esitatud üksnes Portovesme, ILA ja Eurallumina soodustariifi kohta esitatud märkused. Alcoa märkused ei ole lisatud, kuna neid on põhjalikult käsitletud konkreetselt seda äriühingut käsitlevas lõppotsuses (25).

4.1.1.   Portovesme märkused

| (55) | Portovesme väitis, et soodustariifiga püüti kõrvaldada turutõrget, nimelt hiljuti liberaliseeritud Sardiinia elektrituru suutmatust pakkuda konkurentsivõimelisi hindu turgu valitsevate operaatorite märkimisväärse turuvõimu tõttu. Portovesme sõnul moodustasid ENEL ja Endesa (kelle elektritootmise varad Sardiinias müüdi seejärel ettevõtjale E.ON) duopoli ning nad hoidsid kunstlikult Sardiinia elektrihindu Itaalia keskmiste hindade tasemel, samal ajal kui hinnad Sardiinias oleksid pidanud olema palju madalamad, eelkõige suurte elektritarbijate jaoks, võttes arvesse elektrienergia ületootmist, mis pidi julgustama elektrienergia tootjaid müüma elektrit konkurentsivõimelise hinnaga. |
| --- | --- |

(55)

Portovesme väitis, et soodustariifiga püüti kõrvaldada turutõrget, nimelt hiljuti liberaliseeritud Sardiinia elektrituru suutmatust pakkuda konkurentsivõimelisi hindu turgu valitsevate operaatorite märkimisväärse turuvõimu tõttu. Portovesme sõnul moodustasid ENEL ja Endesa (kelle elektritootmise varad Sardiinias müüdi seejärel ettevõtjale E.ON) duopoli ning nad hoidsid kunstlikult Sardiinia elektrihindu Itaalia keskmiste hindade tasemel, samal ajal kui hinnad Sardiinias oleksid pidanud olema palju madalamad, eelkõige suurte elektritarbijate jaoks, võttes arvesse elektrienergia ületootmist, mis pidi julgustama elektrienergia tootjaid müüma elektrit konkurentsivõimelise hinnaga.

| (56) | Portovesme väitis, et soodushind vastas hinnale, mida äriühing oleks saavutanud tavapärastes turutingimustes, st juhul kui elektriturg oleks toiminud nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

(56)

Portovesme väitis, et soodushind vastas hinnale, mida äriühing oleks saavutanud tavapärastes turutingimustes, st juhul kui elektriturg oleks toiminud nõuetekohaselt.

| (57) | Portovesme sõnul viisid tasakaalustusfondist saadud hüvitised (kuni 37 eurot MWh kohta) tema makstud hinna vastavusse tema konkurentide makstud elektrihinnaga ega moonutanud konkurentsi, kuna kõik ELi tsingitootjad maksid samaväärset hinda, ning meetmega lihtsalt korvati ebasoodsat konkurentsiolukorda, milles äriühing Sardiinia struktuurilistest probleemidest (muu hulgas maagaasi puudumine) tingituna oli. |
| --- | --- |

(57)

Portovesme sõnul viisid tasakaalustusfondist saadud hüvitised (kuni 37 eurot MWh kohta) tema makstud hinna vastavusse tema konkurentide makstud elektrihinnaga ega moonutanud konkurentsi, kuna kõik ELi tsingitootjad maksid samaväärset hinda, ning meetmega lihtsalt korvati ebasoodsat konkurentsiolukorda, milles äriühing Sardiinia struktuurilistest probleemidest (muu hulgas maagaasi puudumine) tingituna oli.

| (58) | Metallid nagu tsink, alumiinium ja plii on kaubad, mille puhul kehtib üks maailmaturuhind, mis kehtestatakse Londoni metallibörsil. Erinevused kohalikes tootmiskuludes ei kajastu maailmaturuhindades. Portovesme tsingitoodang oli nii väike (alla 1 % maailmatoodangust), et see ei saanud mõjutada maailmaturuhinda. |
| --- | --- |

(58)

Metallid nagu tsink, alumiinium ja plii on kaubad, mille puhul kehtib üks maailmaturuhind, mis kehtestatakse Londoni metallibörsil. Erinevused kohalikes tootmiskuludes ei kajastu maailmaturuhindades. Portovesme tsingitoodang oli nii väike (alla 1 % maailmatoodangust), et see ei saanud mõjutada maailmaturuhinda.

| (59) | Ilma tariifita peaks Portovesme oma tehase sulgema, kuid sulgemine ei oleks kasulik ELi tsingitootjatele, kes ei suudaks oma toodangut suurendada ning puuduv osa imporditaks kolmandatest riikidest. Portovesme järeldas, et soodustariif ei mõjuta konkurentsi ega kaubandust ELis. |
| --- | --- |

(59)

Ilma tariifita peaks Portovesme oma tehase sulgema, kuid sulgemine ei oleks kasulik ELi tsingitootjatele, kes ei suudaks oma toodangut suurendada ning puuduv osa imporditaks kolmandatest riikidest. Portovesme järeldas, et soodustariif ei mõjuta konkurentsi ega kaubandust ELis.

| (60) | Lisaks ei olnud Portovesme sõnul tasakaalustusfondi hüvitiste puhul tegemist riigi ressurssidega, kuna tasakaalustusfond lihtsalt jagas erasektori vahendeid, mis saadi elektrienergia lõppkasutajatelt. |
| --- | --- |

(60)

Lisaks ei olnud Portovesme sõnul tasakaalustusfondi hüvitiste puhul tegemist riigi ressurssidega, kuna tasakaalustusfond lihtsalt jagas erasektori vahendeid, mis saadi elektrienergia lõppkasutajatelt.

| (61) | Portovesme märkis, et energiamahukate ettevõtjate elektrienergia ostukohustus oli tähtis, et tagada energiavarustuse kindlus ja järjepidevus Sardiinias ning vältida tõrkeid elektrienergia tootmises, mis tooks lõpptarbijate jaoks kaasa suuremad elektrikulud. |
| --- | --- |

(61)

Portovesme märkis, et energiamahukate ettevõtjate elektrienergia ostukohustus oli tähtis, et tagada energiavarustuse kindlus ja järjepidevus Sardiinias ning vältida tõrkeid elektrienergia tootmises, mis tooks lõpptarbijate jaoks kaasa suuremad elektrikulud.

| (62) | Lõpuks juhib äriühing tähelepanu asjaolule, et kui ta oleks sunnitud oma tehase sulgema, siis oleksid tagajärjed Sardiinia tootmisbaasile väga tõsised, kuna kaoks 790 otsest ja 500 kaudset töökohta. |
| --- | --- |

(62)

Lõpuks juhib äriühing tähelepanu asjaolule, et kui ta oleks sunnitud oma tehase sulgema, siis oleksid tagajärjed Sardiinia tootmisbaasile väga tõsised, kuna kaoks 790 otsest ja 500 kaudset töökohta.

4.1.2.   Eurallumina märkused

| (63) | Eurallumina väitis, et alumiiniumoksiidi tootmise kulud on Euroopas kõrgemad kui muudes maailma piirkondades, mis on tingitud peamiselt kõrgemast elektrienergia- ja kütusehinnast ning boksiidi veokuludest (26). Suuremaid kulusid ei saa kajastada kõrgemas hinnas, kuna alumiiniumoksiidi hind kehtestatakse Londoni metallibörsil ning üksikutel tootjatel ei ole võimalik seda mõjutada. Euroopa alumiiniumoksiidi tootmine oli seetõttu võrreldes ülejäänud maailmaga ebasoodsas konkurentsiolukorras. |
| --- | --- |

(63)

Eurallumina väitis, et alumiiniumoksiidi tootmise kulud on Euroopas kõrgemad kui muudes maailma piirkondades, mis on tingitud peamiselt kõrgemast elektrienergia- ja kütusehinnast ning boksiidi veokuludest (26). Suuremaid kulusid ei saa kajastada kõrgemas hinnas, kuna alumiiniumoksiidi hind kehtestatakse Londoni metallibörsil ning üksikutel tootjatel ei ole võimalik seda mõjutada. Euroopa alumiiniumoksiidi tootmine oli seetõttu võrreldes ülejäänud maailmaga ebasoodsas konkurentsiolukorras.

| (64) | Lisaks üldistele probleemidele, mis mõjutavad Euroopa alumiiniumoksiidi rafineerimistehaseid, tõi Eurallumina esile ka Sardiiniale eriomased probleemid, mis takistavad kohalikel ettevõtjatel saada kasu elektrituru liberaliseerimisest, eelkõige turgu valitsevate operaatorite märkimisväärne turuvõim (vt Portovesme märkusi eespool põhjenduses 55). Eurallumina lisas, et maagaasi puudumine on alumiiniumoksiidi tootmise konkreetne puudus Sardiinias, kuna töötlemiseks vajalikuks suures koguses auru saamiseks tuli kasutada kallimat rasket kütteõli. |
| --- | --- |

(64)

Lisaks üldistele probleemidele, mis mõjutavad Euroopa alumiiniumoksiidi rafineerimistehaseid, tõi Eurallumina esile ka Sardiiniale eriomased probleemid, mis takistavad kohalikel ettevõtjatel saada kasu elektrituru liberaliseerimisest, eelkõige turgu valitsevate operaatorite märkimisväärne turuvõim (vt Portovesme märkusi eespool põhjenduses 55). Eurallumina lisas, et maagaasi puudumine on alumiiniumoksiidi tootmise konkreetne puudus Sardiinias, kuna töötlemiseks vajalikuks suures koguses auru saamiseks tuli kasutada kallimat rasket kütteõli.

| (65) | Eurallumina sõnul põhjustas elektrienergia tootjate turuvõim pärast liberaliseerimist Sardiinias elektrihinna tõusu: ilma tariifita oleks Eurallumina pidanud oma elektritarnijatele maksma enne turu liberaliseerimist makstud 44 euro asemel MWh kohta 65,95 eurot MWh kohta. 2004. aasta tariifiga alandati hind 35 euroni MWh kohta. |
| --- | --- |

(65)

Eurallumina sõnul põhjustas elektrienergia tootjate turuvõim pärast liberaliseerimist Sardiinias elektrihinna tõusu: ilma tariifita oleks Eurallumina pidanud oma elektritarnijatele maksma enne turu liberaliseerimist makstud 44 euro asemel MWh kohta 65,95 eurot MWh kohta. 2004. aasta tariifiga alandati hind 35 euroni MWh kohta.

| (66) | Eurallumina väitis samamoodi kui Portovesme, et kui ta oleks olnud sunnitud oma äritegevuse lõpetama, siis ei oleks teised ELi alumiiniumoksiidi tootjad suutnud seda tühimikku täita, kuna nad juba töötasid maksimaalse võimsusega, ning see tühimik oleks tulnud täita impordiga kolmandatest riikidest. Tehase sulgemise tõttu oleks kadunud 400 otsest ja 250 kaudset töökohta (27). Võttes arvesse, et ta oli ainus Alcoa tehasele alumiiniumoksiidi tarnija, oli Eurallumina seisukohal, et tema alumiiniumoksiidi tehase sulgemine oleks võinud ohtu seada Alcoa elujõulisuse Sardiinias. |
| --- | --- |

(66)

Eurallumina väitis samamoodi kui Portovesme, et kui ta oleks olnud sunnitud oma äritegevuse lõpetama, siis ei oleks teised ELi alumiiniumoksiidi tootjad suutnud seda tühimikku täita, kuna nad juba töötasid maksimaalse võimsusega, ning see tühimik oleks tulnud täita impordiga kolmandatest riikidest. Tehase sulgemise tõttu oleks kadunud 400 otsest ja 250 kaudset töökohta (27). Võttes arvesse, et ta oli ainus Alcoa tehasele alumiiniumoksiidi tarnija, oli Eurallumina seisukohal, et tema alumiiniumoksiidi tehase sulgemine oleks võinud ohtu seada Alcoa elujõulisuse Sardiinias.

| (67) | Eurallumina järeldas, et 2004. aastal kehtestatud tariif oli vajalik kuni uue infrastruktuuri väljaarendamiseni, mis oleks kõrvaldanud peamised Sardiinia tööstust ebasoodsasse konkurentsiolukorda asetavad tegurid. |
| --- | --- |

(67)

Eurallumina järeldas, et 2004. aastal kehtestatud tariif oli vajalik kuni uue infrastruktuuri väljaarendamiseni, mis oleks kõrvaldanud peamised Sardiinia tööstust ebasoodsasse konkurentsiolukorda asetavad tegurid.

4.1.3.   Teiste huvitatud isikute märkused

| (68) | Portovesme konkurent – sama ettevõtja, kes esmalt juhtis komisjoni tähelepanu kõnealusele juhtumile – kirjutas komisjonile uuesti pärast ametliku uurimismenetluse algatamist. Ta esitas 2004. aasta soodustariifi analüüsi, milles järeldas, et tariif kujutas endast ebaseaduslikku riigiabi. Vaidlusalune tariifikava oli täiesti erinev Alcoale antud Alumixi tariifist: võimatu oli asuda seisukohale, et see ei olnud riigiabi. Seega tuleb asjaomane abi kuulutada ühisturuga kokkusobimatuks, kuna seda ei saaks piirkondliku tegevusabi või ümberkorraldamiseks antava abina heaks kiita. |
| --- | --- |

(68)

Portovesme konkurent – sama ettevõtja, kes esmalt juhtis komisjoni tähelepanu kõnealusele juhtumile – kirjutas komisjonile uuesti pärast ametliku uurimismenetluse algatamist. Ta esitas 2004. aasta soodustariifi analüüsi, milles järeldas, et tariif kujutas endast ebaseaduslikku riigiabi. Vaidlusalune tariifikava oli täiesti erinev Alcoale antud Alumixi tariifist: võimatu oli asuda seisukohale, et see ei olnud riigiabi. Seega tuleb asjaomane abi kuulutada ühisturuga kokkusobimatuks, kuna seda ei saaks piirkondliku tegevusabi või ümberkorraldamiseks antava abina heaks kiita.

| (69) | Solvay Chimica Italia ja Solvay Chimica Bussi, kes tegutsevad kloori- ja naatriumhüdroksiiditööstuses, saatsid oma märkused 2004. aasta tariifi kohta 2005. aasta juulis, pärast ametliku uurimismenetluse otsuse kohta märkuste esitamiseks antud ühekuulise tähtaja möödumist. Hoolimata viivitusest palusid need äriühingud, et neid käsitataks huvitatud isikutena. Nad väitsid oma märkustes, et nii 2004. aasta kui ka 2005. aasta tariifid kujutavad endast ebaseaduslikku ja ühisturuga kokkusobimatut riigiabi. |
| --- | --- |

(69)

Solvay Chimica Italia ja Solvay Chimica Bussi, kes tegutsevad kloori- ja naatriumhüdroksiiditööstuses, saatsid oma märkused 2004. aasta tariifi kohta 2005. aasta juulis, pärast ametliku uurimismenetluse otsuse kohta märkuste esitamiseks antud ühekuulise tähtaja möödumist. Hoolimata viivitusest palusid need äriühingud, et neid käsitataks huvitatud isikutena. Nad väitsid oma märkustes, et nii 2004. aasta kui ka 2005. aasta tariifid kujutavad endast ebaseaduslikku ja ühisturuga kokkusobimatut riigiabi.

4.1.4.   Itaalia märkused

| (70) | Itaalia väitis, et ELi elektriturg ei olnud veel täielikult konkurentsile avatud, nagu on kinnitanud ka komisjon ise oma neljandas gaasi ja elektri siseturu rakendamise aastaaruandes (28). Ettevõtjatel ja eelkõige energiamahukatel ettevõtjatel ei olnud võimalik valida elektritarnijaid vabalt ja hankida elektrienergiat eri liikmesriikides võrreldavatel tingimustel. Kõnealused probleemid ei olnud seotud ettevõtjate enda ettevõtlusega, vaid tulenesid energiaturgude struktuursetest puudustest. ELi energiaturu praegune olukord mõjutas negatiivselt vaba konkurentsi energiamahukate ettevõtjate kaubaturul. |
| --- | --- |

(70)

Itaalia väitis, et ELi elektriturg ei olnud veel täielikult konkurentsile avatud, nagu on kinnitanud ka komisjon ise oma neljandas gaasi ja elektri siseturu rakendamise aastaaruandes (28). Ettevõtjatel ja eelkõige energiamahukatel ettevõtjatel ei olnud võimalik valida elektritarnijaid vabalt ja hankida elektrienergiat eri liikmesriikides võrreldavatel tingimustel. Kõnealused probleemid ei olnud seotud ettevõtjate enda ettevõtlusega, vaid tulenesid energiaturgude struktuursetest puudustest. ELi energiaturu praegune olukord mõjutas negatiivselt vaba konkurentsi energiamahukate ettevõtjate kaubaturul.

| (71) | Itaalias esinesid sektori liberaliseerimisest hoolimata struktuursed puudused, nagu ebapiisav riigi eri osade elektrivõrkudevaheline ühendus ja kontsentreeritud turustruktuur. Sellises olukorras ei olnud liberaliseerimine toonud energiamahukate ettevõtjate jaoks kaasa paremaid hindu. Probleemid olid eriti teravad Sardiinias, kus võrkudevaheline ühendus oli piiratud. |
| --- | --- |

(71)

Itaalias esinesid sektori liberaliseerimisest hoolimata struktuursed puudused, nagu ebapiisav riigi eri osade elektrivõrkudevaheline ühendus ja kontsentreeritud turustruktuur. Sellises olukorras ei olnud liberaliseerimine toonud energiamahukate ettevõtjate jaoks kaasa paremaid hindu. Probleemid olid eriti teravad Sardiinias, kus võrkudevaheline ühendus oli piiratud.

| (72) | Itaalia väitis seetõttu, et nõudluse struktuuri kajastavat eritariifisüsteemi, mis matkib täielikult konkurentsile avatud turul olemasolevaid mehhanisme, tuleks pidada reguleeriva meetmena õigustatuks. Meede taastas võrdsed võimalused eri liikmesriikides tegutsevatele energiamahukatele ettevõtjatele, kõrvaldades geograafiliselt ebasoodsa olukorra, mis mõjutab Sardiinias asuvaid ettevõtjaid. Kavaga eeldati, et liberaliseerimine toob kaasa oodatud mõju. Itaalia sõnul rakendati sarnaseid meetmeid muudes liikmesriikides, kus energiamahukatele ettevõtjatele võimaldati reguleeritud elektritariife. |
| --- | --- |

(72)

Itaalia väitis seetõttu, et nõudluse struktuuri kajastavat eritariifisüsteemi, mis matkib täielikult konkurentsile avatud turul olemasolevaid mehhanisme, tuleks pidada reguleeriva meetmena õigustatuks. Meede taastas võrdsed võimalused eri liikmesriikides tegutsevatele energiamahukatele ettevõtjatele, kõrvaldades geograafiliselt ebasoodsa olukorra, mis mõjutab Sardiinias asuvaid ettevõtjaid. Kavaga eeldati, et liberaliseerimine toob kaasa oodatud mõju. Itaalia sõnul rakendati sarnaseid meetmeid muudes liikmesriikides, kus energiamahukatele ettevõtjatele võimaldati reguleeritud elektritariife.

| (73) | Itaalia sõnul oli 2004. aasta dekreedil kaks täiendavat eesmärki: toetada tööhõivet Sardiinias, kus kesksel kohal oli metallisektor, ning säilitada Sardiinias piisaval tasemel nõudlus elektrienergia tootmise järele, mis kannatas ületootmise all. |
| --- | --- |

(73)

Itaalia sõnul oli 2004. aasta dekreedil kaks täiendavat eesmärki: toetada tööhõivet Sardiinias, kus kesksel kohal oli metallisektor, ning säilitada Sardiinias piisaval tasemel nõudlus elektrienergia tootmise järele, mis kannatas ületootmise all.

| (74) | Itaalia väitis, et uus tariifikava oli faktiliselt samaväärne Alumixi tariifiga, mille kohta komisjon leidis, et tegemist ei olnud riigiabiga. Vana ja uue kava erinevused tulenesid üksnes uuest tariifistruktuurist, mis osutus vajalikuks liberaliseeritud energiaturu sisseseadmise tõttu. |
| --- | --- |

(74)

Itaalia väitis, et uus tariifikava oli faktiliselt samaväärne Alumixi tariifiga, mille kohta komisjon leidis, et tegemist ei olnud riigiabiga. Vana ja uue kava erinevused tulenesid üksnes uuest tariifistruktuurist, mis osutus vajalikuks liberaliseeritud energiaturu sisseseadmise tõttu.

| (75) | Itaalia väitel ei kujutanud tariifikava endast riigiabi. Riigi ressursside kasutamise seisukohalt oli tariifisüsteem võrreldav PreussenElektra kohtuasjas käsitletud korraga, mille puhul Euroopa Kohus otsustas, et riigi ressursse ei kasutatud (29). Tasakaalustusfond oli vaid tehniline asutus, kes tegeles süsteemi arvepidamisega ega saanud vabalt käsutada tema valduses olevaid rahalisi vahendeid. Asjaolu, et elektrienergia- ja gaasiamet ning rahandusministeerium kontrollisid tasakaalustusfondi tegevust, ei tähendanud, et riik sai neid ressursse vabalt käsutada. Itaalia sõnul oli tariifikava rahastamiseks kasutatavad vahendid seega täielikult erasektori vahendid. |
| --- | --- |

(75)

Itaalia väitel ei kujutanud tariifikava endast riigiabi. Riigi ressursside kasutamise seisukohalt oli tariifisüsteem võrreldav PreussenElektra kohtuasjas käsitletud korraga, mille puhul Euroopa Kohus otsustas, et riigi ressursse ei kasutatud (29). Tasakaalustusfond oli vaid tehniline asutus, kes tegeles süsteemi arvepidamisega ega saanud vabalt käsutada tema valduses olevaid rahalisi vahendeid. Asjaolu, et elektrienergia- ja gaasiamet ning rahandusministeerium kontrollisid tasakaalustusfondi tegevust, ei tähendanud, et riik sai neid ressursse vabalt käsutada. Itaalia sõnul oli tariifikava rahastamiseks kasutatavad vahendid seega täielikult erasektori vahendid.

| (76) | Itaalia väitis lisaks, et tariif ei saanud mõjutada Euroopa Liidu sisest kaubandust ega moonutada konkurentsi, kuna nende toodete (mis olid kaubad) jaoks kehtis maailmaturuhind (vt Portovesme märkused põhjenduses 55). Lisaks ei olnud ei ELi ega ka Itaalia toodang suutnud pidada sammu kasvava nõudlusega asjaomaste metallide järele. 2005. aastal hõlmas sisetoodang üksnes 12 % Itaalia alumiiniuminõudlusest, 55 % Itaalia tsinginõudlusest ja 80 % Itaalia pliinõudlusest. Nende metallide tootmise puudujääk ELis ja Itaalias üha kasvas ning nõudlust kaeti järjest rohkem kolmandatest riikidest pärit impordiga. Kui metallitööstus Itaalias kaoks, ei suudaks ükski uus ELi turule tulija asendada Itaalias kaotatud võimsust, kuna ELi tehased töötavad juba täisvõimsusel ning mitte ühelgi olemasoleval tootjal ega uustulijal ei oleks stiimulit oma tootmisvõimsust suurendada, kuna pikaajalised taskukohase elektrienergia kättesaadavuse väljavaated on ebakindlad. Seega ei võinud nende tootmisvõimsuste säilitamine Itaalias kahjustada konkurente. Kuna soodustariif ei olnud madalam kui asjaomaste äriühingute konkurentide makstud keskmine elektrihind, ei soodustanud tariif eksporti Sardiiniast muudesse liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

(76)

Itaalia väitis lisaks, et tariif ei saanud mõjutada Euroopa Liidu sisest kaubandust ega moonutada konkurentsi, kuna nende toodete (mis olid kaubad) jaoks kehtis maailmaturuhind (vt Portovesme märkused põhjenduses 55). Lisaks ei olnud ei ELi ega ka Itaalia toodang suutnud pidada sammu kasvava nõudlusega asjaomaste metallide järele. 2005. aastal hõlmas sisetoodang üksnes 12 % Itaalia alumiiniuminõudlusest, 55 % Itaalia tsinginõudlusest ja 80 % Itaalia pliinõudlusest. Nende metallide tootmise puudujääk ELis ja Itaalias üha kasvas ning nõudlust kaeti järjest rohkem kolmandatest riikidest pärit impordiga. Kui metallitööstus Itaalias kaoks, ei suudaks ükski uus ELi turule tulija asendada Itaalias kaotatud võimsust, kuna ELi tehased töötavad juba täisvõimsusel ning mitte ühelgi olemasoleval tootjal ega uustulijal ei oleks stiimulit oma tootmisvõimsust suurendada, kuna pikaajalised taskukohase elektrienergia kättesaadavuse väljavaated on ebakindlad. Seega ei võinud nende tootmisvõimsuste säilitamine Itaalias kahjustada konkurente. Kuna soodustariif ei olnud madalam kui asjaomaste äriühingute konkurentide makstud keskmine elektrihind, ei soodustanud tariif eksporti Sardiiniast muudesse liikmesriikidesse.

| (77) | Itaalia väitis, et isegi kui komisjon järeldaks, et meede kujutab endast tõepoolest riigiabi, saaks tariifi pidada siseturuga kokkusobivaks, kuna see oli piirkondlik tegevusabi, mida võis Sardiiniale ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandi põhjal anda. |
| --- | --- |

(77)

Itaalia väitis, et isegi kui komisjon järeldaks, et meede kujutab endast tõepoolest riigiabi, saaks tariifi pidada siseturuga kokkusobivaks, kuna see oli piirkondlik tegevusabi, mida võis Sardiiniale ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandi põhjal anda.

| (78) | Itaalia sõnul kujutasid Sardiinia elektrituru puudused (turukontsentratsioon, halb võrkudevaheline ühendus ja elektrienergia ületootmine) ja juurdepääsu puudumine maagaasi infrastruktuurile endast piirkondlikku mahajäämust, mida püüti leevendada tariifi abil. |
| --- | --- |

(78)

Itaalia sõnul kujutasid Sardiinia elektrituru puudused (turukontsentratsioon, halb võrkudevaheline ühendus ja elektrienergia ületootmine) ja juurdepääsu puudumine maagaasi infrastruktuurile endast piirkondlikku mahajäämust, mida püüti leevendada tariifi abil.

| (79) | Elektrihinnad Itaalias olid 38 % kõrgemad kui ELi keskmine energiamahukatele ettevõtjatele kehtestatud hind. See tõi kaasa konkurentsiprobleemi, mida Sardiinias halvendasid kohaliku elektrituru puudused ja maagaasi võrgustikule juurdepääsu puudumine. |
| --- | --- |

(79)

Elektrihinnad Itaalias olid 38 % kõrgemad kui ELi keskmine energiamahukatele ettevõtjatele kehtestatud hind. See tõi kaasa konkurentsiprobleemi, mida Sardiinias halvendasid kohaliku elektrituru puudused ja maagaasi võrgustikule juurdepääsu puudumine.

| (80) | Itaalia väitis, et meede soodustas regionaalarengut, kuna metallitööstus andis suure panuse Sardiinia majandusse ja tööhõivesse: metallitööstuses töötas 12 % tööjõust ja sealt saadi 12,2 % piirkondlikust tööstuse kogutoodangust. Tariif avaldas positiivset mõju tööhõivele ja saare sotsiaal-majandusliku struktuuri säilitamisele. |
| --- | --- |

(80)

Itaalia väitis, et meede soodustas regionaalarengut, kuna metallitööstus andis suure panuse Sardiinia majandusse ja tööhõivesse: metallitööstuses töötas 12 % tööjõust ja sealt saadi 12,2 % piirkondlikust tööstuse kogutoodangust. Tariif avaldas positiivset mõju tööhõivele ja saare sotsiaal-majandusliku struktuuri säilitamisele.

| (81) | Itaalia sõnul oli tariif proportsionaalne abisaajate ebasoodsa olukorraga, sest selle abil lihtsalt viidi Sardiinia tootjate makstavad elektrihinnad vastavusse keskmiste elektrihindadega, mida maksid nende ELi konkurendid. |
| --- | --- |

(81)

Itaalia sõnul oli tariif proportsionaalne abisaajate ebasoodsa olukorraga, sest selle abil lihtsalt viidi Sardiinia tootjate makstavad elektrihinnad vastavusse keskmiste elektrihindadega, mida maksid nende ELi konkurendid.

| (82) | Tariif oli ka lühiajaline ja pidi kehtima üleminekuajal kuni infrastruktuuri projektide lõpetamiseni, mis pidid aitama parandada ühendust elektri- ja gaasivõrkudega (uus SAPEI merekaabel ja GALSI gaasijuhe) (30). |
| --- | --- |

(82)

Tariif oli ka lühiajaline ja pidi kehtima üleminekuajal kuni infrastruktuuri projektide lõpetamiseni, mis pidid aitama parandada ühendust elektri- ja gaasivõrkudega (uus SAPEI merekaabel ja GALSI gaasijuhe) (30).

| (83) | Itaalia sõnul oli meede ka kahanev, sest soodushinda indekseeriti kütusehindade muutuste põhjal ning see võis üksnes suureneda või samaks jääda. |
| --- | --- |

(83)

Itaalia sõnul oli meede ka kahanev, sest soodushinda indekseeriti kütusehindade muutuste põhjal ning see võis üksnes suureneda või samaks jääda.

4.2.   Juhtum C 13/06

4.2.1.   Portovesme märkused

| (84) | Portovesme oli seisukohal, et 2005. aasta tariifid ei moonutanud konkurentsi, need olid vajalikud asjaomaste tööstusharude ellujäämise tagamiseks ning neid võib pidada kokkusobivaks regionaalabina. Äriühingu väited on sarnased Itaalia omadega, mis on esitatud põhjendustes 87–104. |
| --- | --- |

(84)

Portovesme oli seisukohal, et 2005. aasta tariifid ei moonutanud konkurentsi, need olid vajalikud asjaomaste tööstusharude ellujäämise tagamiseks ning neid võib pidada kokkusobivaks regionaalabina. Äriühingu väited on sarnased Itaalia omadega, mis on esitatud põhjendustes 87–104.

4.2.2.   Eurallumina märkused

| (85) | Eurallumina oli samuti seisukohal, et 2005. aasta tariifid ei moonutanud konkurentsi, et need olid vajalikud asjaomaste tööstusharude ellujäämise tagamiseks ning neid võib pidada kokkusobivaks regionaalabina. Äriühingu väited on sarnased Itaalia omadega, mis on esitatud allpool. |
| --- | --- |

(85)

Eurallumina oli samuti seisukohal, et 2005. aasta tariifid ei moonutanud konkurentsi, et need olid vajalikud asjaomaste tööstusharude ellujäämise tagamiseks ning neid võib pidada kokkusobivaks regionaalabina. Äriühingu väited on sarnased Itaalia omadega, mis on esitatud allpool.

4.2.3.   Muude huvitatud isikute märkused

| (86) | Kaks äriühingute Portovesme ja Syndial konkurenti, kes esitasid märkusi juhtumis C 38/B/04, tegid seda ka käesoleva juhtumi puhul. Mõlemad väitsid, et vaidlusalune meede kujutas endast tegevusabi, mida tuleks pidada siseturuga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

(86)

Kaks äriühingute Portovesme ja Syndial konkurenti, kes esitasid märkusi juhtumis C 38/B/04, tegid seda ka käesoleva juhtumi puhul. Mõlemad väitsid, et vaidlusalune meede kujutas endast tegevusabi, mida tuleks pidada siseturuga kokkusobimatuks.

4.2.4.   Itaalia märkused

| (87) | Itaalia väitis, et 2005. aasta tariifid olid väga erinevad 2004. aastal rakendatud tariifidest, kuna need olid nüüd kooskõlas regionaalabi suuniste nõuetega. |
| --- | --- |

(87)

Itaalia väitis, et 2005. aasta tariifid olid väga erinevad 2004. aastal rakendatud tariifidest, kuna need olid nüüd kooskõlas regionaalabi suuniste nõuetega.

| (88) | Itaalia sõnul võib tariife pealiskaudse hinnangu põhjal liigitada tegevusabiks, kuid tegelikult olid need osa meetmetest, mis olid mõeldud Sardiinia regionaalarengu toetamiseks. Itaalia juhtis eelkõige tähelepanu tihedale seosele tariifide ja abisaajate kohustuse vahel teha pikaajalisi investeeringuid. Peatamisklausel, mille alusel võis meedet rakendada pärast seda, kui komisjon oli selle heaks kiitnud, kinnitas Itaalia sõnul seda, et meede oli oma olemuselt regionaalabi. |
| --- | --- |

(88)

Itaalia sõnul võib tariife pealiskaudse hinnangu põhjal liigitada tegevusabiks, kuid tegelikult olid need osa meetmetest, mis olid mõeldud Sardiinia regionaalarengu toetamiseks. Itaalia juhtis eelkõige tähelepanu tihedale seosele tariifide ja abisaajate kohustuse vahel teha pikaajalisi investeeringuid. Peatamisklausel, mille alusel võis meedet rakendada pärast seda, kui komisjon oli selle heaks kiitnud, kinnitas Itaalia sõnul seda, et meede oli oma olemuselt regionaalabi.

| (89) | Strateegia aluseks oli asjaomase maakonna ja abisaajate vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum (protocollo d’intesa). See hõlmas järgmist:






  a) | abisaajate esitatud tööstuskavas kirjeldatud tulusad investeeringud; |
| --- | --- | --- |

(89)

Strateegia aluseks oli asjaomase maakonna ja abisaajate vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum (protocollo d’intesa). See hõlmas järgmist:

a)

abisaajate esitatud tööstuskavas kirjeldatud tulusad investeeringud;

| b) | energiaühenduste infrastruktuuri kiire heakskiitmine, mis võimaldab abisaajatel hankida elektrienergiat konkurentsivõimelise hinnaga (GALSI gaasijuhe ja SAPEI merekaabel); |
| --- | --- |

b)

energiaühenduste infrastruktuuri kiire heakskiitmine, mis võimaldab abisaajatel hankida elektrienergiat konkurentsivõimelise hinnaga (GALSI gaasijuhe ja SAPEI merekaabel);

| c) | riigihanke korraldamine, et sõlmida ühiskontsessioonileping Sulcise söekaevanduse käitamiseks ning uue söeküttega elektrijaama ehitamiseks ja käitamiseks, et tarnida elektrienergiat abisaajatele; |
| --- | --- |

c)

riigihanke korraldamine, et sõlmida ühiskontsessioonileping Sulcise söekaevanduse käitamiseks ning uue söeküttega elektrijaama ehitamiseks ja käitamiseks, et tarnida elektrienergiat abisaajatele;

| d) | soodustariifid. |
| --- | --- |

d)

soodustariifid.

| (90) | Itaalia asus seisukohale, et tariife tuleks käsitada poliitikavahendina, millega püüti kaitsta kõrge elektrihinna tõttu ohus olevaid sektoreid, mis asuksid vastasel juhul väiksemate tootmiskuludega ELi väliste äriühingute pakutava agressiivse konkurentsi tõttu ümber väljapoole Itaaliat ja Euroopat. Tariife pidi kohaldatama kuni kavandatud infrastruktuuri valmimiseni ja konkurentsivõimelise energia siseturu sisseseadmiseni. Meede oli kooskõlas regionaalabi eesmärgiga, sest sellega edendati majanduskasvu ja tööhõivet saarel, kus energiamahukas tootmine oli ebasoodsas konkurentsiolukorras nii elektrituru liberaliseerimise puuduliku seisu kui ka erandlike infrastruktuuripuuduste tõttu Sardiinias seoses ühendusega riigi elektri- ja gaasivõrkudega. |
| --- | --- |

(90)

Itaalia asus seisukohale, et tariife tuleks käsitada poliitikavahendina, millega püüti kaitsta kõrge elektrihinna tõttu ohus olevaid sektoreid, mis asuksid vastasel juhul väiksemate tootmiskuludega ELi väliste äriühingute pakutava agressiivse konkurentsi tõttu ümber väljapoole Itaaliat ja Euroopat. Tariife pidi kohaldatama kuni kavandatud infrastruktuuri valmimiseni ja konkurentsivõimelise energia siseturu sisseseadmiseni. Meede oli kooskõlas regionaalabi eesmärgiga, sest sellega edendati majanduskasvu ja tööhõivet saarel, kus energiamahukas tootmine oli ebasoodsas konkurentsiolukorras nii elektrituru liberaliseerimise puuduliku seisu kui ka erandlike infrastruktuuripuuduste tõttu Sardiinias seoses ühendusega riigi elektri- ja gaasivõrkudega.

| (91) | Selle integreeritud lähenemisviisi toetamiseks viitas Itaalia konkurentsivõime, energeetika ja keskkonna kõrgetasemelise töörühma esimesele aruandele, (31) milles leiti, et energiasektori liberaliseerimine ei olnud andnud rahuldavaid tulemusi ning et vajalik on parema ühenduse loomine ning soovitatav on sõlmida prognoositavate hindadega pikaajalised tarnelepingud või teha tarbijate ja energiatarnijate vahelist koostööd. Itaalia leidis, et Sardiinia jaoks kavandatud meetmed liikusid selles suunas, kuid vaja oli ka selliseid lühiajalisi meetmeid nagu tariifid, et tagada Sardiinia tööstuse konkurentsivõime ja ellujäämine, kuni kavandatavad investeeringud on ellu viidud ja struktuurilised probleemid lahendatud. |
| --- | --- |

(91)

Selle integreeritud lähenemisviisi toetamiseks viitas Itaalia konkurentsivõime, energeetika ja keskkonna kõrgetasemelise töörühma esimesele aruandele, (31) milles leiti, et energiasektori liberaliseerimine ei olnud andnud rahuldavaid tulemusi ning et vajalik on parema ühenduse loomine ning soovitatav on sõlmida prognoositavate hindadega pikaajalised tarnelepingud või teha tarbijate ja energiatarnijate vahelist koostööd. Itaalia leidis, et Sardiinia jaoks kavandatud meetmed liikusid selles suunas, kuid vaja oli ka selliseid lühiajalisi meetmeid nagu tariifid, et tagada Sardiinia tööstuse konkurentsivõime ja ellujäämine, kuni kavandatavad investeeringud on ellu viidud ja struktuurilised probleemid lahendatud.

| (92) | Itaalia väitis, et Sardiinia abisaajate makstavat elektrihinda ei olnud võimalik võrrelda keskmise elektrihinnaga, mida maksid Itaalia maismaaosa ettevõtjad, kuna energiamahukad ettevõtjad ostsid elektrit kahepoolsete lepingute alusel, mis ei olnud avalikud. Itaalia sõnul eksis komisjon, kui ta võrdles hindu elektribörsil registreeritud hindadega, sest üksnes väike osa nende ettevõtjate energiavarudest hangiti börsi kaudu. |
| --- | --- |

(92)

Itaalia väitis, et Sardiinia abisaajate makstavat elektrihinda ei olnud võimalik võrrelda keskmise elektrihinnaga, mida maksid Itaalia maismaaosa ettevõtjad, kuna energiamahukad ettevõtjad ostsid elektrit kahepoolsete lepingute alusel, mis ei olnud avalikud. Itaalia sõnul eksis komisjon, kui ta võrdles hindu elektribörsil registreeritud hindadega, sest üksnes väike osa nende ettevõtjate energiavarudest hangiti börsi kaudu.

| (93) | Itaalia väitel oleksid kahepoolsete lepingute alusel kokku lepitud hinnad tarbijatele soodsad üksnes sel juhul, kui tarbijad võiksid vabalt valida oma tarnijaid ja hankida elektrienergiat, mida toodetakse konkurentsivõimelise tehnoloogia abil. See ei olnud võimalik Sardiinias, kus elektrijaamad ei saanud odavat elektrienergiat toota, kuna neil puudus ligipääs maagaasile. Pealegi takistas uute investeeringute tegemist moodsasse elektrienergia tootmisse piiratud elektrivõrkudevaheline ühendus, mistõttu oli võimatu elektrienergiat eksportida. Veel oli probleemiks turukontsentratsioon ja turgu valitsevate operaatorite roll. |
| --- | --- |

(93)

Itaalia väitel oleksid kahepoolsete lepingute alusel kokku lepitud hinnad tarbijatele soodsad üksnes sel juhul, kui tarbijad võiksid vabalt valida oma tarnijaid ja hankida elektrienergiat, mida toodetakse konkurentsivõimelise tehnoloogia abil. See ei olnud võimalik Sardiinias, kus elektrijaamad ei saanud odavat elektrienergiat toota, kuna neil puudus ligipääs maagaasile. Pealegi takistas uute investeeringute tegemist moodsasse elektrienergia tootmisse piiratud elektrivõrkudevaheline ühendus, mistõttu oli võimatu elektrienergiat eksportida. Veel oli probleemiks turukontsentratsioon ja turgu valitsevate operaatorite roll.

| (94) | Sellises olukorras oli Itaalia sõnul põhjendatud selliste tariifide kohaldamine, mis stabiliseerisid elektrihinna kuni tõhusama konkurentsi saavutamiseni elektriturul. Itaalia väitis veelkord, et soodustariifid matkisid täielikult konkurentsile avatud turu mehhanisme. |
| --- | --- |

(94)

Sellises olukorras oli Itaalia sõnul põhjendatud selliste tariifide kohaldamine, mis stabiliseerisid elektrihinna kuni tõhusama konkurentsi saavutamiseni elektriturul. Itaalia väitis veelkord, et soodustariifid matkisid täielikult konkurentsile avatud turu mehhanisme.

| (95) | Seoses elektrienergia ületootmisega, mis tekitas komisjonis kahtlusi, et elektrihinnad Sardiinias olid kõrgemad kui Itaalia maismaaosas (kuna ületootmine peaks pigem julgustama tootjaid müüma suurtarbijatele konkurentsivõimelise hinnaga, vt põhjendus 47), esitas Itaalia järgmised väited. Sardiinia elektrienergia ületootmine ei saanud kaasa tuua hindade langust tarbijate jaoks, sest käesoleval juhul oli ületootmine tingitud piiratud ühendustest, mistõttu oli vajalik luua väga suur elektrienergia reserv, et tagada elektrivarustuse järjepidevus saarel (32). Kuna kõnealune reserv tuli igal juhul hüvitada kõigile elektrienergia lõpptarbijatele kehtestatud maksu kaudu, siis ei olnud elektritarnijatel huvi müüa toodetud energiat kasutamata tootmisvõimsuse arvel konkurentsivõimelisemate hindadega. |
| --- | --- |

(95)

Seoses elektrienergia ületootmisega, mis tekitas komisjonis kahtlusi, et elektrihinnad Sardiinias olid kõrgemad kui Itaalia maismaaosas (kuna ületootmine peaks pigem julgustama tootjaid müüma suurtarbijatele konkurentsivõimelise hinnaga, vt põhjendus 47), esitas Itaalia järgmised väited. Sardiinia elektrienergia ületootmine ei saanud kaasa tuua hindade langust tarbijate jaoks, sest käesoleval juhul oli ületootmine tingitud piiratud ühendustest, mistõttu oli vajalik luua väga suur elektrienergia reserv, et tagada elektrivarustuse järjepidevus saarel (32). Kuna kõnealune reserv tuli igal juhul hüvitada kõigile elektrienergia lõpptarbijatele kehtestatud maksu kaudu, siis ei olnud elektritarnijatel huvi müüa toodetud energiat kasutamata tootmisvõimsuse arvel konkurentsivõimelisemate hindadega.

| (96) | Itaalia sõnul oli meede proportsionaalne, sest elektrienergia- ja gaasiameti poolt 2005. aastaks kindlaks määratud hind (vt põhjendus 34 eespool) vastas abisaajate konkurentide ELis makstud keskmisele hinnale, mille arvutas objektiivselt seadusandja. Itaalia rõhutas ka, et liikmesriikides, kus olid kasutusel reguleeritud tariifid, maksid suured tööstuslikud kliendid 2005. aastal elektritarnete eest vaid 25 eurot MWh kohta. |
| --- | --- |

(96)

Itaalia sõnul oli meede proportsionaalne, sest elektrienergia- ja gaasiameti poolt 2005. aastaks kindlaks määratud hind (vt põhjendus 34 eespool) vastas abisaajate konkurentide ELis makstud keskmisele hinnale, mille arvutas objektiivselt seadusandja. Itaalia rõhutas ka, et liikmesriikides, kus olid kasutusel reguleeritud tariifid, maksid suured tööstuslikud kliendid 2005. aastal elektritarnete eest vaid 25 eurot MWh kohta.

| (97) | Itaalia vaidlustas seetõttu kaebuse esitajate edastatud andmed, mis olid tema arvates metodoloogiliselt puudulikud, kuna neis hinnati üle abisaajate konkurentide makstud keskmist elektrihinda ELis. |
| --- | --- |

(97)

Itaalia vaidlustas seetõttu kaebuse esitajate edastatud andmed, mis olid tema arvates metodoloogiliselt puudulikud, kuna neis hinnati üle abisaajate konkurentide makstud keskmist elektrihinda ELis.

| (98) | Itaalia sõnul oli kava kuueaastane kestus viie aasta asemel põhjendatud vajadusega oodata energiainfrastruktuuri valmimist. |
| --- | --- |

(98)

Itaalia sõnul oli kava kuueaastane kestus viie aasta asemel põhjendatud vajadusega oodata energiainfrastruktuuri valmimist.

| (99) | Itaalia väitis ka seda, et abi kahanemise nõue oli täidetud: tariifid olid kahanevad, sest neid kohandati vastavalt Amsterdami ja Frankfurdi elektribörsi muutuste kaalutud keskmisele ning tariife võidi üksnes suurendada, mitte aga vähendada. |
| --- | --- |

(99)

Itaalia väitis ka seda, et abi kahanemise nõue oli täidetud: tariifid olid kahanevad, sest neid kohandati vastavalt Amsterdami ja Frankfurdi elektribörsi muutuste kaalutud keskmisele ning tariife võidi üksnes suurendada, mitte aga vähendada.

| (100) | Tariifid olid seotud hinna muutumisega elektribörsidel, sest Itaalia sõnul oli see objektiivne võrdlusalus, mis esindas üldjoontes elektrihinna suundumusi. Itaalia väitis siiski, et ELi energiamahukatelt ettevõtjatelt küsitud hindade tegelik tõus oli üldiselt palju väiksem kui börsidel registreeritud hinnatõus, kuna need ettevõtjad maksid hinda, mis oli kokku lepitud kahepoolsete lepingutega või kehtestatud riigi poolt, kui tegemist oli reguleeritud tariifidega, ning need hinnad muutusid vähem. |
| --- | --- |

(100)

Tariifid olid seotud hinna muutumisega elektribörsidel, sest Itaalia sõnul oli see objektiivne võrdlusalus, mis esindas üldjoontes elektrihinna suundumusi. Itaalia väitis siiski, et ELi energiamahukatelt ettevõtjatelt küsitud hindade tegelik tõus oli üldiselt palju väiksem kui börsidel registreeritud hinnatõus, kuna need ettevõtjad maksid hinda, mis oli kokku lepitud kahepoolsete lepingutega või kehtestatud riigi poolt, kui tegemist oli reguleeritud tariifidega, ning need hinnad muutusid vähem.

| (101) | Itaalia järeldas, et iga-aastane 4 % suurune tõus, mida kohaldati Sardiinia tariifide suhtes, oli kooskõlas nende otseste ELi konkurentide suhtes kohaldatava energiahinna tõusuga. |
| --- | --- |

(101)

Itaalia järeldas, et iga-aastane 4 % suurune tõus, mida kohaldati Sardiinia tariifide suhtes, oli kooskõlas nende otseste ELi konkurentide suhtes kohaldatava energiahinna tõusuga.

| (102) | Itaalia juhtis tähelepanu ELi meetmetele, millel oli vaidlusaluste soodustariifidega samaväärne mõju, ning väitis, et kõiki neid meetmeid tuleks hinnata ühel ja samal viisil, hoolimata nende vormist, kuna nende ühine eesmärk oli tagada ELi energiamahukate ettevõtjate ellujäämine ning hoida ära nende ümberasumine väljapoole riigi territooriumi. |
| --- | --- |

(102)

Itaalia juhtis tähelepanu ELi meetmetele, millel oli vaidlusaluste soodustariifidega samaväärne mõju, ning väitis, et kõiki neid meetmeid tuleks hinnata ühel ja samal viisil, hoolimata nende vormist, kuna nende ühine eesmärk oli tagada ELi energiamahukate ettevõtjate ellujäämine ning hoida ära nende ümberasumine väljapoole riigi territooriumi.

| (103) | Kuigi alates 2007. aastast ei võinud Sardiinia enam saada piirkondlikku tegevusabi, väitis Itaalia, et regionaalabi suunised sisaldasid sätet nende kavade järkjärgulise lõpetamise kohta, mida viidi ellu ajal, kui piirkond ei olnud enam abikõlblik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandi alusel. Seega oli komisjonil veel võimalik kiita meede heaks 2007. aasta regionaalabi suuniste alusel. Igal juhul väitis Itaalia, et vaidlusalust meedet ei tohiks käsitada tavapärase tegevusabina. |
| --- | --- |

(103)

Kuigi alates 2007. aastast ei võinud Sardiinia enam saada piirkondlikku tegevusabi, väitis Itaalia, et regionaalabi suunised sisaldasid sätet nende kavade järkjärgulise lõpetamise kohta, mida viidi ellu ajal, kui piirkond ei olnud enam abikõlblik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandi alusel. Seega oli komisjonil veel võimalik kiita meede heaks 2007. aasta regionaalabi suuniste alusel. Igal juhul väitis Itaalia, et vaidlusalust meedet ei tohiks käsitada tavapärase tegevusabina.

| (104) | Itaalia väitis veel kord, et tariifid ei mõjutanud liikmesriikidevahelist kaubandust, tuginedes väidetele, mis on juba esitatud põhjenduses 76 seoses alumiiniumi, tsingi ja pliiga. Itaalia väitel saab samu põhjendusi kasutada keemiatööstuse puhul. Itaalia rõhutas, et 2003. aastal ületas keemiatoodete import Itaaliasse eksporti ning ELi ja Itaalia toodang oli langenud alates 2001. aastast. Osutades konkreetselt polüvinüülkloriidi (PVC) toodangule, mis oli kloori peamine rakendusala, rõhutas Itaalia tootmise puudujääki riigis: 2002. aastal toodeti Itaalias üksnes 470 000 tonni PVCd, samal ajal kui tarbiti 970 000 tonni. |
| --- | --- |

(104)

Itaalia väitis veel kord, et tariifid ei mõjutanud liikmesriikidevahelist kaubandust, tuginedes väidetele, mis on juba esitatud põhjenduses 76 seoses alumiiniumi, tsingi ja pliiga. Itaalia väitel saab samu põhjendusi kasutada keemiatööstuse puhul. Itaalia rõhutas, et 2003. aastal ületas keemiatoodete import Itaaliasse eksporti ning ELi ja Itaalia toodang oli langenud alates 2001. aastast. Osutades konkreetselt polüvinüülkloriidi (PVC) toodangule, mis oli kloori peamine rakendusala, rõhutas Itaalia tootmise puudujääki riigis: 2002. aastal toodeti Itaalias üksnes 470 000 tonni PVCd, samal ajal kui tarbiti 970 000 tonni.

5.   MEETME HINDAMINE

5.1.   Riigiabi olemasolu vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 1

| (105) | Meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui on täidetud järgmised tingimused: meede a) annab abisaajale majandusliku eelise; b) antakse riigi poolt või riigi ressurssidest; c) on valikuline; d) avaldab mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja võib moonutada konkurentsi ELis. |
| --- | --- |

(105)

Meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui on täidetud järgmised tingimused: meede a) annab abisaajale majandusliku eelise; b) antakse riigi poolt või riigi ressurssidest; c) on valikuline; d) avaldab mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja võib moonutada konkurentsi ELis.

5.1.1.   Eelise olemasolu

| (106) | Vastavalt 2004. aasta ja 2005. aasta soodustariifi korrale sekkus riik selleks, et rahastada abisaajate ja nende tarnijate vahel kokku lepitud elektrihinda. 2004. aastal näiteks oleks Portovesme pidanud tol ajal kehtinud kahepoolsete tarnelepingute alusel ja hüvitiste puudumisel maksma 63 eurot MWh kohta (33) ja Eurallumina 65,95 eurot. Kõnealused andmed esitasid Itaalia ja abisaajad ning neid seetõttu ei vaidlustata. |
| --- | --- |

(106)

Vastavalt 2004. aasta ja 2005. aasta soodustariifi korrale sekkus riik selleks, et rahastada abisaajate ja nende tarnijate vahel kokku lepitud elektrihinda. 2004. aastal näiteks oleks Portovesme pidanud tol ajal kehtinud kahepoolsete tarnelepingute alusel ja hüvitiste puudumisel maksma 63 eurot MWh kohta (33) ja Eurallumina 65,95 eurot. Kõnealused andmed esitasid Itaalia ja abisaajad ning neid seetõttu ei vaidlustata.

| (107) | 2005. aastal ületas Syndiali ja tema tarnija vahel kokku lepitud elektrihind Itaalia esitatud andmete põhjal 60 eurot MWh kohta, samal ajal kui tariifi abil oleks hind langenud 27 euroni MWh kohta. Kahte meedet põhjendas see, et riik hüvitaks abisaajatele lisakulud, mida nad pidid kandma elektrienergia ostmiseks Sardiinias, võrreldes nende ELi konkurentide makstud keskmise hinnaga. |
| --- | --- |

(107)

2005. aastal ületas Syndiali ja tema tarnija vahel kokku lepitud elektrihind Itaalia esitatud andmete põhjal 60 eurot MWh kohta, samal ajal kui tariifi abil oleks hind langenud 27 euroni MWh kohta. Kahte meedet põhjendas see, et riik hüvitaks abisaajatele lisakulud, mida nad pidid kandma elektrienergia ostmiseks Sardiinias, võrreldes nende ELi konkurentide makstud keskmise hinnaga.

| (108) | Portovesme väidab, et soodustariif vastas hinnale, mis kehtiks täielikult konkurentsile avatud turul, ning seega ei andnud eelist. Komisjon lükkas sellise põhjenduse tagasi juba Alcoa juhtumi puhul, milles käsitleti praktiliselt samasuguseid tariife. Eelise olemasolu hinnates ei ole ühenduse kohtud ega ka komisjon võtnud kunagi arvesse tingimusi, mis kehtiksid oletataval, paremini toimival turul. Võrdlusaluseks on alati olnud tegelikel turgudel valitsevad tingimused (34). |
| --- | --- |

(108)

Portovesme väidab, et soodustariif vastas hinnale, mis kehtiks täielikult konkurentsile avatud turul, ning seega ei andnud eelist. Komisjon lükkas sellise põhjenduse tagasi juba Alcoa juhtumi puhul, milles käsitleti praktiliselt samasuguseid tariife. Eelise olemasolu hinnates ei ole ühenduse kohtud ega ka komisjon võtnud kunagi arvesse tingimusi, mis kehtiksid oletataval, paremini toimival turul. Võrdlusaluseks on alati olnud tegelikel turgudel valitsevad tingimused (34).

| (109) | See väide tähendab ka seda, et juhul kui turg ei oleks toiminud nõuetekohaselt, oleks liikmesriigil olnud õigus kehtestada hinnad, mis matkivad tõhusa konkurentsi tingimusi (vt Itaalia märkus põhjenduses 72 eespool). |
| --- | --- |

(109)

See väide tähendab ka seda, et juhul kui turg ei oleks toiminud nõuetekohaselt, oleks liikmesriigil olnud õigus kehtestada hinnad, mis matkivad tõhusa konkurentsi tingimusi (vt Itaalia märkus põhjenduses 72 eespool).

| (110) | Selline mõttekäik on vastuolus Euroopa Liidu kohtute praktikas väljakujunenud põhimõttega, mille kohaselt ei välista asjaolu, et liikmesriik proovib ühepoolsete meetmete abil ühtlustada teatud majandusharu konkurentsitingimusi muudes liikmesriikides valitsevate konkurentsitingimustega, nende meetmete kvalifitseerimist riigiabiks (35). Komisjon on seisukohal, et sama põhimõte kehtib ka olukordades, mil liikmesriik püüab konkurentsitingimusi ühtlustada täielikult konkurentsile avatud turul valitsevate tingimustega. |
| --- | --- |

(110)

Selline mõttekäik on vastuolus Euroopa Liidu kohtute praktikas väljakujunenud põhimõttega, mille kohaselt ei välista asjaolu, et liikmesriik proovib ühepoolsete meetmete abil ühtlustada teatud majandusharu konkurentsitingimusi muudes liikmesriikides valitsevate konkurentsitingimustega, nende meetmete kvalifitseerimist riigiabiks (35). Komisjon on seisukohal, et sama põhimõte kehtib ka olukordades, mil liikmesriik püüab konkurentsitingimusi ühtlustada täielikult konkurentsile avatud turul valitsevate tingimustega.

| (111) | Kui selle väitega nõustutaks, ei oleks liikmesriikide toetused, mis on antud, et tasandada kahe ettevõtja vahel vabades tingimustes läbiräägitud hinna ja sellise teoreetilise hinna vahe, mille kokkuleppimiseni oleks võinud jõuda täielikult konkurentsile rajatud turu tingimustes, riigiabi. See kahjustaks riigiabi kontrollimise põhieesmärki. |
| --- | --- |

(111)

Kui selle väitega nõustutaks, ei oleks liikmesriikide toetused, mis on antud, et tasandada kahe ettevõtja vahel vabades tingimustes läbiräägitud hinna ja sellise teoreetilise hinna vahe, mille kokkuleppimiseni oleks võinud jõuda täielikult konkurentsile rajatud turu tingimustes, riigiabi. See kahjustaks riigiabi kontrollimise põhieesmärki.

| (112) | Itaalia väidab, et kõnealused tariifid on sarnased Alumixi tariifiga, mille puhul komisjon oli arvamusel, et tegemist ei olnud riigiabiga (vt põhjendus 74 eespool), ning seega ei tuleks ka kõnealuseid tariife pidada riigiabiks. |
| --- | --- |

(112)

Itaalia väidab, et kõnealused tariifid on sarnased Alumixi tariifiga, mille puhul komisjon oli arvamusel, et tegemist ei olnud riigiabiga (vt põhjendus 74 eespool), ning seega ei tuleks ka kõnealuseid tariife pidada riigiabiks.

| (113) | Komisjon rõhutab, et olukord, milles komisjon võttis seisukoha Alumixi juhtumis, oli väga erinev. Alumixi juhtumis võimaldas tariifi avalik-õiguslik asutus ENEL, kes tarnis tol ajal monopoolselt elektrit elektriturul, mis tuli alles liberaliseerida (36). Komisjon pidi selles olukorras kindlaks tegema, kas ENEL müüs elektrienergiat kunstlikult madala hinnaga või käitus mõistliku turuosalisena. Võttes arvesse, et ENELile kuulus elektri tootmise ja tarnimise monopol, ei eksisteerinud konkurentsivõimelist turuhinda, mille põhjal oleks komisjon võinud eelise olemasolu hinnata. Seetõttu töötas komisjon välja meetodi, et teha kindlaks madalaim teoreetiline turuhind, millega mõistlik tarnija oleks valmis müüma elektrienergiat oma „parimale kliendile”. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon rõhutab, et olukord, milles komisjon võttis seisukoha Alumixi juhtumis, oli väga erinev. Alumixi juhtumis võimaldas tariifi avalik-õiguslik asutus ENEL, kes tarnis tol ajal monopoolselt elektrit elektriturul, mis tuli alles liberaliseerida (36). Komisjon pidi selles olukorras kindlaks tegema, kas ENEL müüs elektrienergiat kunstlikult madala hinnaga või käitus mõistliku turuosalisena. Võttes arvesse, et ENELile kuulus elektri tootmise ja tarnimise monopol, ei eksisteerinud konkurentsivõimelist turuhinda, mille põhjal oleks komisjon võinud eelise olemasolu hinnata. Seetõttu töötas komisjon välja meetodi, et teha kindlaks madalaim teoreetiline turuhind, millega mõistlik tarnija oleks valmis müüma elektrienergiat oma „parimale kliendile”.

| (114) | Sellist meetodit ei saa siiski kohaldada olukorras, kus lõppkasutajad lepivad elektritarnijatega hinna kokku liberaliseeritud turul ja see hüvitatakse tagantjärele. Seega on Alumixi otsuses esitatud analüüs ning komisjoni poolt selles juhtumis tehtud järeldused käesoleval juhul täielikult asjakohatud. Seda tunnistati Esimese Astme Kohtu otsusega, millega kinnitati ametliku uurimismenetluse algatamise otsust Alcoa kohtuasjas (37) (otsuse punkt 132). |
| --- | --- |

(114)

Sellist meetodit ei saa siiski kohaldada olukorras, kus lõppkasutajad lepivad elektritarnijatega hinna kokku liberaliseeritud turul ja see hüvitatakse tagantjärele. Seega on Alumixi otsuses esitatud analüüs ning komisjoni poolt selles juhtumis tehtud järeldused käesoleval juhul täielikult asjakohatud. Seda tunnistati Esimese Astme Kohtu otsusega, millega kinnitati ametliku uurimismenetluse algatamise otsust Alcoa kohtuasjas (37) (otsuse punkt 132).

| (115) | Käesoleval juhul ei kohaldata turuosalise põhimõtet. Seisukohta tuleks hinnata turuosalise testi arvesse võttes juhul, kui riik oleks müünud elektrienergiat asjaomastele ettevõtjatele kas otse või riigiomandis oleva ettevõtja kaudu, nagu ta tegi Alumixi juhtumi puhul. Kuid käesoleval juhul müüvad elektrienergiat eraõiguslikud ettevõtjad. Seega ei ole käesoleval juhul vaja erinevalt Alumixi juhtumist uurida, kas riigi käitumist saab võrrelda mõistliku turuosalise käitumisega. |
| --- | --- |

(115)

Käesoleval juhul ei kohaldata turuosalise põhimõtet. Seisukohta tuleks hinnata turuosalise testi arvesse võttes juhul, kui riik oleks müünud elektrienergiat asjaomastele ettevõtjatele kas otse või riigiomandis oleva ettevõtja kaudu, nagu ta tegi Alumixi juhtumi puhul. Kuid käesoleval juhul müüvad elektrienergiat eraõiguslikud ettevõtjad. Seega ei ole käesoleval juhul vaja erinevalt Alumixi juhtumist uurida, kas riigi käitumist saab võrrelda mõistliku turuosalise käitumisega.

| (116) | Tuleb järeldada, et 2004. ja 2005. aasta hüvitiste süsteemiga leevendatakse abisaajatega sõlmitud tarnelepingutest tulenevaid kohustusi, mis tavaliselt koormavad ettevõtjate eelarvet. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt antakse seega vaidlusaluste meetmetega abisaajatele majanduslik eelis (38). |
| --- | --- |

(116)

Tuleb järeldada, et 2004. ja 2005. aasta hüvitiste süsteemiga leevendatakse abisaajatega sõlmitud tarnelepingutest tulenevaid kohustusi, mis tavaliselt koormavad ettevõtjate eelarvet. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt antakse seega vaidlusaluste meetmetega abisaajatele majanduslik eelis (38).

5.1.2.   Valikulisus

| (117) | Kuna elektrienergia soodustariife kohaldatakse Itaalias üksnes Sardiinias asuvates rajatistes tegutsevate ettevõtjate suhtes, kes kuuluvad meetmete õigusliku aluse moodustavate õigusaktidega kindlaks määratud lõplikku tööstusettevõtete nimekirja, on neile antud eelis valikuline. |
| --- | --- |

(117)

Kuna elektrienergia soodustariife kohaldatakse Itaalias üksnes Sardiinias asuvates rajatistes tegutsevate ettevõtjate suhtes, kes kuuluvad meetmete õigusliku aluse moodustavate õigusaktidega kindlaks määratud lõplikku tööstusettevõtete nimekirja, on neile antud eelis valikuline.

5.1.3.   Riigi ressursid ja riigiga seostatavus

| (118) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib meedet vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 87 lõikele 1 liigitada riigiabiks üksnes juhul, kui see on antud otseselt või kaudselt riigi ressurssidest (39) ning on seostatav riigiga (40). |
| --- | --- |

(118)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib meedet vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 87 lõikele 1 liigitada riigiabiks üksnes juhul, kui see on antud otseselt või kaudselt riigi ressurssidest (39) ning on seostatav riigiga (40).

| (119) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 28, rahastatakse kõnealuseid hüvitisi tasakaalustusfondi poolt maksutaolise lõivu kogumise teel elektritariifi komponendi A4 kujul. See lõiv on kohustuslik, olles kehtestatud elektrienergia- ja gaasiameti siseriiklikke õigusakte rakendavate otsustega. Tasakaalustusfond on seadusega loodud avalik-õiguslik asutus, mis täidab oma ülesandeid elektrienergia- ja gaasiameti otsustes sätestatud täpsete juhtnööride järgi. |
| --- | --- |

(119)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 28, rahastatakse kõnealuseid hüvitisi tasakaalustusfondi poolt maksutaolise lõivu kogumise teel elektritariifi komponendi A4 kujul. See lõiv on kohustuslik, olles kehtestatud elektrienergia- ja gaasiameti siseriiklikke õigusakte rakendavate otsustega. Tasakaalustusfond on seadusega loodud avalik-õiguslik asutus, mis täidab oma ülesandeid elektrienergia- ja gaasiameti otsustes sätestatud täpsete juhtnööride järgi.

| (120) | Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et siseriikliku õiguse kohaselt kohustuslikust ja seadusega loodud asutusele makstavast lõivust saadavad tulud on riigi ressursid aluslepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kui see eraldatakse muudele kõnealuses artiklis sätestatud kriteeriumidele vastava meetme rahastamiseks (41). |
| --- | --- |

(120)

Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et siseriikliku õiguse kohaselt kohustuslikust ja seadusega loodud asutusele makstavast lõivust saadavad tulud on riigi ressursid aluslepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kui see eraldatakse muudele kõnealuses artiklis sätestatud kriteeriumidele vastava meetme rahastamiseks (41).

| (121) | Selleks et kinnitada oma väidet, et kõnealust meedet ei rahastata riigi ressurssidest, tugineb Itaalia PreussenElektra kohtuotsusele (42). Itaalia väidab, et eraõiguslikud isikud (elektritarbijad) kannavad tariifi rahastamiseks vajalikud vahendid eraõiguslikele isikutele (abisaajatele): riigi roll piirdub vajaliku summa maksmist kohustava seaduse vastuvõtmisega, ilma et tal oleks õigust mõjutada muid rahalisi vahendeid kui neid, mis on ette nähtud kohustusliku kava rakendamiseks. Itaalia ja mitme abisaaja sõnul ei ole tasakaalustusfondil mingisugust kontrolli vahendite üle ning see on lihtsalt arvepidamise vahendaja. |
| --- | --- |

(121)

Selleks et kinnitada oma väidet, et kõnealust meedet ei rahastata riigi ressurssidest, tugineb Itaalia PreussenElektra kohtuotsusele (42). Itaalia väidab, et eraõiguslikud isikud (elektritarbijad) kannavad tariifi rahastamiseks vajalikud vahendid eraõiguslikele isikutele (abisaajatele): riigi roll piirdub vajaliku summa maksmist kohustava seaduse vastuvõtmisega, ilma et tal oleks õigust mõjutada muid rahalisi vahendeid kui neid, mis on ette nähtud kohustusliku kava rakendamiseks. Itaalia ja mitme abisaaja sõnul ei ole tasakaalustusfondil mingisugust kontrolli vahendite üle ning see on lihtsalt arvepidamise vahendaja.

| (122) | PreussenElektra kohtuasjas leidis kohus, et elektrit tarnivatele eraettevõtjatele kehtestatud kohustus osta taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit seda tüüpi elektri tegelikust majanduslikust väärtusest kõrgemate miinimumhindadega ei kujutanud endast riigiabi, kuna meede ei hõlmanud riigi ressursside otsest ega kaudset ülekandmist. |
| --- | --- |

(122)

PreussenElektra kohtuasjas leidis kohus, et elektrit tarnivatele eraettevõtjatele kehtestatud kohustus osta taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit seda tüüpi elektri tegelikust majanduslikust väärtusest kõrgemate miinimumhindadega ei kujutanud endast riigiabi, kuna meede ei hõlmanud riigi ressursside otsest ega kaudset ülekandmist.

| (123) | Komisjon rõhutab, et PreussenElektra asjas kandsid elektritarnijad meetme rahastamiseks vajalikud rahalised vahendid otse taastuvatest energiaallikatest elektri tootjatele ilma ühegi avalik-õigusliku asutuse sekkumiseta. Selle süsteemi puhul ei saanud ülekantavad summad kunagi olla liikmesriigi pädevate asutuste käsutuses. Käesoleval juhul liikus raha siiski avalik-õigusliku asutuse – tasakaalustusfondi – kaudu, enne kui see jõudis lõpliku abisaaja kätte. Seetõttu käsitletakse PreussenElektra kohtuasjas teistsuguseid faktilisi asjaolusid ning see ei ole käesoleva juhtumi seisukohast asjakohane. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon rõhutab, et PreussenElektra asjas kandsid elektritarnijad meetme rahastamiseks vajalikud rahalised vahendid otse taastuvatest energiaallikatest elektri tootjatele ilma ühegi avalik-õigusliku asutuse sekkumiseta. Selle süsteemi puhul ei saanud ülekantavad summad kunagi olla liikmesriigi pädevate asutuste käsutuses. Käesoleval juhul liikus raha siiski avalik-õigusliku asutuse – tasakaalustusfondi – kaudu, enne kui see jõudis lõpliku abisaaja kätte. Seetõttu käsitletakse PreussenElektra kohtuasjas teistsuguseid faktilisi asjaolusid ning see ei ole käesoleva juhtumi seisukohast asjakohane.

| (124) | Pearle kohtuasjas tehtud otsusest (43) ei saa Itaaliale ega abisaajatele abi olla. Pearle’i kohtuasjas leidis kohus, et teatavatel täpselt kindlaks määratud tingimustel ei saa avalik-õigusliku asutuse kaudu liikuvast lõivust saadavat tulu pidada riigi ressursiks. Pearle’i juhtumi puhul rahastati meetmeid täielikult asjaomase majandusharu poolt ja ainult selle enda algatusel. Rahalisi vahendeid koguti maksutaolise lõivu näol ning need liikusid avalik-õigusliku asutuse kaudu, kes ei võinud mitte mingil juhul neid vahendeid vabalt käsutada. Lisaks valitses vastavus üksuste vahel, kes lõivu maksid, ja nende vahel, kes meetmest kasu said. |
| --- | --- |

(124)

Pearle kohtuasjas tehtud otsusest (43) ei saa Itaaliale ega abisaajatele abi olla. Pearle’i kohtuasjas leidis kohus, et teatavatel täpselt kindlaks määratud tingimustel ei saa avalik-õigusliku asutuse kaudu liikuvast lõivust saadavat tulu pidada riigi ressursiks. Pearle’i juhtumi puhul rahastati meetmeid täielikult asjaomase majandusharu poolt ja ainult selle enda algatusel. Rahalisi vahendeid koguti maksutaolise lõivu näol ning need liikusid avalik-õigusliku asutuse kaudu, kes ei võinud mitte mingil juhul neid vahendeid vabalt käsutada. Lisaks valitses vastavus üksuste vahel, kes lõivu maksid, ja nende vahel, kes meetmest kasu said.

| (125) | Itaalia väidab, et tasakaalustusfondil ei ole mingisugust otsustusõigust selliste rahaliste vahendite jaotamisel, mis on määratud tariifide rahastamiseks ega kuulu kunagi „riigi ressursside hulka”. Seega ei saa riik käsutada vabalt rahalisi vahendeid, mis seetõttu ei kujuta endast riigi ressursse. |
| --- | --- |

(125)

Itaalia väidab, et tasakaalustusfondil ei ole mingisugust otsustusõigust selliste rahaliste vahendite jaotamisel, mis on määratud tariifide rahastamiseks ega kuulu kunagi „riigi ressursside hulka”. Seega ei saa riik käsutada vabalt rahalisi vahendeid, mis seetõttu ei kujuta endast riigi ressursse.

| (126) | Sissejuhatava märkusena tuleks rõhutada, et kuigi mõnda Pearle’i kohtuotsuse kriteeriumi võib subjektiivselt vaadelda teistest kesksemana, ei ole Pearle’i kohtuotsuses „põhikriteeriumi” kui sellist. Kohtuotsuses loetletud tingimused on kumulatiivsed. Sellise tõlgenduse andis ka Esimese Astme Kohus Earl Salvat’ kohtuasjas, kus ta uuris selles asjas vaidlustatud maksutaolist lõivu kõigist Pearle’i kohtuotsuse kriteeriumidest lähtudes (44). |
| --- | --- |

(126)

Sissejuhatava märkusena tuleks rõhutada, et kuigi mõnda Pearle’i kohtuotsuse kriteeriumi võib subjektiivselt vaadelda teistest kesksemana, ei ole Pearle’i kohtuotsuses „põhikriteeriumi” kui sellist. Kohtuotsuses loetletud tingimused on kumulatiivsed. Sellise tõlgenduse andis ka Esimese Astme Kohus Earl Salvat’ kohtuasjas, kus ta uuris selles asjas vaidlustatud maksutaolist lõivu kõigist Pearle’i kohtuotsuse kriteeriumidest lähtudes (44).

| (127) | Enne tasakaalustusfondi rolli uurimist tegi komisjon kindlaks, kas mõni muu Pearle’i kohtuasjas loetletud tingimus on täidetud. Selge on see, et vastupidi Pearle’i kohtuasjale kehtestati vaidlusalused tariifid riigi, mitte majandusharu initsiatiivil. Lisaks olid Pearle’i kohtuasjas meetmest kasusaajad ka ainsad ressurssidesse panustajad, mistõttu ei loodud avalik-õigusliku asutuse sekkumisega eelist, mis oleks kujutanud endast riigile avalduvat lisakoormust. Käesoleva juhtumi puhul ei kanna abisaajad lõivust tulenevat rahalist koormust, mis lasub täielikult elektritarbijatel. Seega ei saa õigustatult tugineda Pearle’i kohtuasjale, olenemata sellest, kas väide tasakaalustusfondi pelga arvepidamise vahendaja rolli kohta on põhjendatud või mitte. |
| --- | --- |

(127)

Enne tasakaalustusfondi rolli uurimist tegi komisjon kindlaks, kas mõni muu Pearle’i kohtuasjas loetletud tingimus on täidetud. Selge on see, et vastupidi Pearle’i kohtuasjale kehtestati vaidlusalused tariifid riigi, mitte majandusharu initsiatiivil. Lisaks olid Pearle’i kohtuasjas meetmest kasusaajad ka ainsad ressurssidesse panustajad, mistõttu ei loodud avalik-õigusliku asutuse sekkumisega eelist, mis oleks kujutanud endast riigile avalduvat lisakoormust. Käesoleva juhtumi puhul ei kanna abisaajad lõivust tulenevat rahalist koormust, mis lasub täielikult elektritarbijatel. Seega ei saa õigustatult tugineda Pearle’i kohtuasjale, olenemata sellest, kas väide tasakaalustusfondi pelga arvepidamise vahendaja rolli kohta on põhjendatud või mitte.

| (128) | Tasakaalustusfondiga seoses rõhutab komisjon, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei tuleks eristada olukordi, kus riik annab abi otse, olukordadest, kus abi annavad riigi määratud või asutatud avalik- või eraõiguslikud asutused (45). Seega ei ole riigiabieeskirjade kohaldamisel määravaks teguriks see, kas tasakaalustusfond on avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus. Asjaolu, et tasakaalustusfond on avalik-õiguslik asutus ei tähenda automaatselt seda, et ELi toimimise lepingu artikkel 107 on kohaldatav; (46) samuti ei välista avalik-õigusliku asutuse sekkumine iseenesest kõnealuse artikli kohaldamist. |
| --- | --- |

(128)

Tasakaalustusfondiga seoses rõhutab komisjon, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei tuleks eristada olukordi, kus riik annab abi otse, olukordadest, kus abi annavad riigi määratud või asutatud avalik- või eraõiguslikud asutused (45). Seega ei ole riigiabieeskirjade kohaldamisel määravaks teguriks see, kas tasakaalustusfond on avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus. Asjaolu, et tasakaalustusfond on avalik-õiguslik asutus ei tähenda automaatselt seda, et ELi toimimise lepingu artikkel 107 on kohaldatav; (46) samuti ei välista avalik-õigusliku asutuse sekkumine iseenesest kõnealuse artikli kohaldamist.

| (129) | Siiski ei tohiks piirduda vaid tasakaalustusfondi kui avalik-õigusliku asutuse volituste analüüsiga. Pigem tuleks tegeleda üldisema küsimusega ja kindlaks teha, kas riigil on otseselt või mõne muu selleks määratud asutuse kaudu kontroll tariifi rahastamiseks kasutatud vahendite üle. Sedasama tuleks uurida juhul, kui tasakaalustusfond oleks eraõiguslik asutus. |
| --- | --- |

(129)

Siiski ei tohiks piirduda vaid tasakaalustusfondi kui avalik-õigusliku asutuse volituste analüüsiga. Pigem tuleks tegeleda üldisema küsimusega ja kindlaks teha, kas riigil on otseselt või mõne muu selleks määratud asutuse kaudu kontroll tariifi rahastamiseks kasutatud vahendite üle. Sedasama tuleks uurida juhul, kui tasakaalustusfond oleks eraõiguslik asutus.

| (130) | Euroopa Kohtu hiljutises otsuses kohtuasjas Essent (47) esitatakse selle kohta selged juhised. Kohtuasjas Essent on Madalmaad seadusega kehtestanud elektrihinnale lisatasu. Elektritarbijad maksid lisatasu võrguettevõtjatele, kes omakorda kandsid raha määratud ettevõtjale, SEPile. SEPil ei olnud mingisugust otsustusõigust rahaliste vahendite haldamisel ja ta töötas pädevate asutuste põhjaliku kontrolli all. Euroopa Kohus järeldas, et lisamaksust saadud tulu kujutas endast riigi ressursse, sest elektrihinna lisatasu oli kehtestatud siseriikliku õigusega, mistõttu kujutas see endast maksu ning SEPil ei olnud õigust kasutada maksust saadavat tulu muul otstarbel kui seadusega ettenähtud eesmärkidel; seega jäid rahalised vahendid riigi kontrolli alla ning olid seetõttu kättesaadavad riigi ametiasutustele. Euroopa Kohus otsustas, et sellest piisas kõnealuste rahaliste vahendite käsitamiseks riigi ressurssidena. |
| --- | --- |

(130)

Euroopa Kohtu hiljutises otsuses kohtuasjas Essent (47) esitatakse selle kohta selged juhised. Kohtuasjas Essent on Madalmaad seadusega kehtestanud elektrihinnale lisatasu. Elektritarbijad maksid lisatasu võrguettevõtjatele, kes omakorda kandsid raha määratud ettevõtjale, SEPile. SEPil ei olnud mingisugust otsustusõigust rahaliste vahendite haldamisel ja ta töötas pädevate asutuste põhjaliku kontrolli all. Euroopa Kohus järeldas, et lisamaksust saadud tulu kujutas endast riigi ressursse, sest elektrihinna lisatasu oli kehtestatud siseriikliku õigusega, mistõttu kujutas see endast maksu ning SEPil ei olnud õigust kasutada maksust saadavat tulu muul otstarbel kui seadusega ettenähtud eesmärkidel; seega jäid rahalised vahendid riigi kontrolli alla ning olid seetõttu kättesaadavad riigi ametiasutustele. Euroopa Kohus otsustas, et sellest piisas kõnealuste rahaliste vahendite käsitamiseks riigi ressurssidena.

| (131) | Sarnasus käesoleva juhtumiga on ilmselge. Elektrihinna lisatasu kõnealuste tariifide rahastamiseks kehtestati seadusega, nagu kohtuasja Essent puhulgi. Tasakaalustusfondil on sama roll mis SEPil, kuna see koondab ja haldab maksutaolise lõivu teel saadud tulu ning selle suhtes kehtivad samasugused piirangud, kuna tasakaalustusfond ei saa seda tulu kasutada muul otstarbel kui seadusega ettenähtud eesmärkidel (soodustariifide rahastamine). Riik on võimeline kontrollima ja suunama kõnealuste ressursside kasutamist: tasakaalustusfond täidab oma arvepidamise ülesannet konkreetsete suuniste järgi, mida ta saab elektrienergia- ja gaasiametilt, kes tegutseb oma seadusjärgse pädevuse piires ja/või rakendades siseriiklikke õigusakte. Seetõttu on ressursid, millega tegeleb tasakaalustusfond, pidevalt riigi kontrolli all. |
| --- | --- |

(131)

Sarnasus käesoleva juhtumiga on ilmselge. Elektrihinna lisatasu kõnealuste tariifide rahastamiseks kehtestati seadusega, nagu kohtuasja Essent puhulgi. Tasakaalustusfondil on sama roll mis SEPil, kuna see koondab ja haldab maksutaolise lõivu teel saadud tulu ning selle suhtes kehtivad samasugused piirangud, kuna tasakaalustusfond ei saa seda tulu kasutada muul otstarbel kui seadusega ettenähtud eesmärkidel (soodustariifide rahastamine). Riik on võimeline kontrollima ja suunama kõnealuste ressursside kasutamist: tasakaalustusfond täidab oma arvepidamise ülesannet konkreetsete suuniste järgi, mida ta saab elektrienergia- ja gaasiametilt, kes tegutseb oma seadusjärgse pädevuse piires ja/või rakendades siseriiklikke õigusakte. Seetõttu on ressursid, millega tegeleb tasakaalustusfond, pidevalt riigi kontrolli all.

| (132) | Käesolev analüüs on kooskõlas komisjoni otsusega Itaalia luhtunud kulude juhtumi kohta, milles komisjon pidas riigi ressurssideks tasakaalustusfondi hallatavaid rahalisi vahendeid, mis tulenevad A6 arvest (48). |
| --- | --- |

(132)

Käesolev analüüs on kooskõlas komisjoni otsusega Itaalia luhtunud kulude juhtumi kohta, milles komisjon pidas riigi ressurssideks tasakaalustusfondi hallatavaid rahalisi vahendeid, mis tulenevad A6 arvest (48).

| (133) | Tasakaalustusfondi hallatavate rahaliste vahendite liigitamist riigi ressurssideks kinnitas Esimese Astme Kohus oma otsusega kohtuasjas Iride (49). |
| --- | --- |

(133)

Tasakaalustusfondi hallatavate rahaliste vahendite liigitamist riigi ressurssideks kinnitas Esimese Astme Kohus oma otsusega kohtuasjas Iride (49).

| (134) | Itaalia kassatsioonikohus oli juba otsustanud (3. aprilli 2003. aasta kohtuotsus nr 11632/03), et tasakaalustusfond ei ole Itaalia riigist eraldi seisev õigussubjekt ja tasakaalustusfondile laekunud rahalisi vahendeid tuleks käsitada riigi omandina, isegi kui need saadakse eraõiguslikelt üksustelt ja on ette nähtud eraõiguslikele ettevõtjatele. Kohtuasjas Iride esitasid hagejad Iride SpA ja Iride Energia SpA Esimese Astme Kohtule hagi, vaidlustades otsuse, milles komisjon oli liigitanud riigi ressurssideks tasakaalustusfondi hallatavad summad A6 arvel. Hagejate esitatud argumendid olid väga sarnased. Nad vaidlustasid kassatsioonikohtu arutluskäigu, väites, et tasakaalustusfondi roll oli lihtsalt olla arvepidamise vahendaja rahalisi kohustusi omavate eraisikute ja vastavaid summasid saama õigustatud isikute vahel, ning selline roll ei võimaldanud tasakaalustusfondil kasutada hoiustatud rahalisi vahendeid isegi lühiajalise ajavahemiku jooksul. Hagejad väitsid ka, et PreussenElektra kohtuasjast tulenev kohtupraktika oli kohaldatav. |
| --- | --- |

(134)

Itaalia kassatsioonikohus oli juba otsustanud (3. aprilli 2003. aasta kohtuotsus nr 11632/03), et tasakaalustusfond ei ole Itaalia riigist eraldi seisev õigussubjekt ja tasakaalustusfondile laekunud rahalisi vahendeid tuleks käsitada riigi omandina, isegi kui need saadakse eraõiguslikelt üksustelt ja on ette nähtud eraõiguslikele ettevõtjatele. Kohtuasjas Iride esitasid hagejad Iride SpA ja Iride Energia SpA Esimese Astme Kohtule hagi, vaidlustades otsuse, milles komisjon oli liigitanud riigi ressurssideks tasakaalustusfondi hallatavad summad A6 arvel. Hagejate esitatud argumendid olid väga sarnased. Nad vaidlustasid kassatsioonikohtu arutluskäigu, väites, et tasakaalustusfondi roll oli lihtsalt olla arvepidamise vahendaja rahalisi kohustusi omavate eraisikute ja vastavaid summasid saama õigustatud isikute vahel, ning selline roll ei võimaldanud tasakaalustusfondil kasutada hoiustatud rahalisi vahendeid isegi lühiajalise ajavahemiku jooksul. Hagejad väitsid ka, et PreussenElektra kohtuasjast tulenev kohtupraktika oli kohaldatav.

| (135) | Pärast rõhutamist, et tal puudus pädevus seada kahtluse alla kassatsioonikohtupoolset Itaalia siseriikliku õiguse tõlgendust, kinnitas Esimese Astme Kohus, et tasakaalustusfondi A6 arvel hoiustatud rahalisi vahendeid tuleb käsitada riigi ressurssidena, sest lisaks sellele, et need kuuluvad riigile, on need ka riigi pideva kontrolli all (50). |
| --- | --- |

(135)

Pärast rõhutamist, et tal puudus pädevus seada kahtluse alla kassatsioonikohtupoolset Itaalia siseriikliku õiguse tõlgendust, kinnitas Esimese Astme Kohus, et tasakaalustusfondi A6 arvel hoiustatud rahalisi vahendeid tuleb käsitada riigi ressurssidena, sest lisaks sellele, et need kuuluvad riigile, on need ka riigi pideva kontrolli all (50).

| (136) | See järeldus oli seotud tasakaalustusfondi A6 arvega, mida kasutati Itaalia elektrienergiasektori luhtunud kulude rahastamiseks. Seda võib siiski loogiliselt laiendada ka A4 komponendile, mille kohaldamise tulemusel saadud tulust rahastatakse vaidlusaluseid tariife. Kassatsioonikohtu otsus tugines tasakaalustusfondi õigussubjektsuse analüüsile ning selle järeldus seoses riigi omandiga kehtib seetõttu kõigi tasakaalustusfondi arvetel hoiustatud summade kohta. Sama kehtib Esimese Astme Kohtu järelduse kohta, et riik saab kontrollida tasakaalustusfondi hallatavaid ressursse. A6 arve ja A4 komponendi vahel ei ole muud erinevust kui kogutud ressursside eesmärk (A6 arve puhul luhtunud kulude katmine ja A4 komponendi puhul soodustariifi rahastamine). Sardiinia abisaajatele üle kantud A4 komponendi kohaldamise tulemusel saadud summad tuleb seetõttu liigitada riigi ressurssideks. |
| --- | --- |

(136)

See järeldus oli seotud tasakaalustusfondi A6 arvega, mida kasutati Itaalia elektrienergiasektori luhtunud kulude rahastamiseks. Seda võib siiski loogiliselt laiendada ka A4 komponendile, mille kohaldamise tulemusel saadud tulust rahastatakse vaidlusaluseid tariife. Kassatsioonikohtu otsus tugines tasakaalustusfondi õigussubjektsuse analüüsile ning selle järeldus seoses riigi omandiga kehtib seetõttu kõigi tasakaalustusfondi arvetel hoiustatud summade kohta. Sama kehtib Esimese Astme Kohtu järelduse kohta, et riik saab kontrollida tasakaalustusfondi hallatavaid ressursse. A6 arve ja A4 komponendi vahel ei ole muud erinevust kui kogutud ressursside eesmärk (A6 arve puhul luhtunud kulude katmine ja A4 komponendi puhul soodustariifi rahastamine). Sardiinia abisaajatele üle kantud A4 komponendi kohaldamise tulemusel saadud summad tuleb seetõttu liigitada riigi ressurssideks.

| (137) | Lisaks sellele, et vaidlusaluseid tariife rahastatakse riigi ressurssidest, on need ka riigiga seostatavad, kuna meetmete õiguslik alus on sätestatud siseriiklikes õigusaktides ja dekreetides ning elektrienergia- ja gaasiameti otsustes, kes on avalik-õiguslik asutus ja täidab avalikke ülesandeid (51). |
| --- | --- |

(137)

Lisaks sellele, et vaidlusaluseid tariife rahastatakse riigi ressurssidest, on need ka riigiga seostatavad, kuna meetmete õiguslik alus on sätestatud siseriiklikes õigusaktides ja dekreetides ning elektrienergia- ja gaasiameti otsustes, kes on avalik-õiguslik asutus ja täidab avalikke ülesandeid (51).

5.1.4.   Mõju kaubandusele ja konkurentsi moonutamine

| (138) | Seoses meetmete mõjuga liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja sellest tulenevale konkurentsi moonutamisele on asjaomased turud (plii, tsink, hõbe, alumiinium ja kloor/naatriumhüdroksiid) vaieldamatult konkurentsile täielikult avatud. Sellest iseenesest piisab tuvastamaks, et tariifid mõjutavad liidusisest kaubandust. |
| --- | --- |

(138)

Seoses meetmete mõjuga liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja sellest tulenevale konkurentsi moonutamisele on asjaomased turud (plii, tsink, hõbe, alumiinium ja kloor/naatriumhüdroksiid) vaieldamatult konkurentsile täielikult avatud. Sellest iseenesest piisab tuvastamaks, et tariifid mõjutavad liidusisest kaubandust.

| (139) | Komisjon on siiski kaalunud abisaajate ja Itaalia väidet, mille kohaselt ei mõjuta metallitööstuses (väidet ei ole sõnaselgelt esitatud seoses klooriga) kohaldatavad tariifid ei mõjuta kaubandust ega moonuta konkurentsi, kuna liikmesriikide vahel ei ole tegelikke kaubavooge ning on ebatõenäoline, et sellised kaubavood tekivad, ning võttes arvesse asjaomase tööstusharu eripära, ei kahjusta tariifid abisaajate Euroopa Liidu konkurente. |
| --- | --- |

(139)

Komisjon on siiski kaalunud abisaajate ja Itaalia väidet, mille kohaselt ei mõjuta metallitööstuses (väidet ei ole sõnaselgelt esitatud seoses klooriga) kohaldatavad tariifid ei mõjuta kaubandust ega moonuta konkurentsi, kuna liikmesriikide vahel ei ole tegelikke kaubavooge ning on ebatõenäoline, et sellised kaubavood tekivad, ning võttes arvesse asjaomase tööstusharu eripära, ei kahjusta tariifid abisaajate Euroopa Liidu konkurente.

| (140) | Komisjoni ja Euroopa Kohtu otsustes ei ole kunagi nõustutud tegelike kaubavoogude puudumisega kui tõendiga selle kohta, et abimeede ei mõjuta ühendusesisest kaubandust. Euroopa Kohus on tegelikult järjekindlalt leidnud, et ettevõtjale antav abi võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada konkurentsi isegi siis, kui abi saav ettevõtja ise ei osale liidusiseses kaubanduses. Kui liikmesriik annab ettevõtjale abi, võib selle tulemusena omamaine toodang jääda samale tasemele või suureneda, mis omakorda võib vähendada muudest liikmesriikidest pärit ettevõtjate võimalusi eksportida oma tooteid selle liikmesriigi turule (52). |
| --- | --- |

(140)

Komisjoni ja Euroopa Kohtu otsustes ei ole kunagi nõustutud tegelike kaubavoogude puudumisega kui tõendiga selle kohta, et abimeede ei mõjuta ühendusesisest kaubandust. Euroopa Kohus on tegelikult järjekindlalt leidnud, et ettevõtjale antav abi võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada konkurentsi isegi siis, kui abi saav ettevõtja ise ei osale liidusiseses kaubanduses. Kui liikmesriik annab ettevõtjale abi, võib selle tulemusena omamaine toodang jääda samale tasemele või suureneda, mis omakorda võib vähendada muudest liikmesriikidest pärit ettevõtjate võimalusi eksportida oma tooteid selle liikmesriigi turule (52).

| (141) | Peale selle ei ole ELi toodangu vähenemine ja kolmandatest riikidest pärit impordi suurenemine ning liikmesriikidevahelised piiratud kaubavood või nende puudumine ebatavaline: see on tõepoolest tüüpiline nende tööstusharude puhul, mis kogevad struktuurseid raskusi ja/või kus valitseb tihe konkurents. Sellised tööstusharud on eriti tundlikud liikmesriikide võetud meetmete suhtes, millega püütakse parandada omamaiste tööstusharude konkurentsipositsiooni. |
| --- | --- |

(141)

Peale selle ei ole ELi toodangu vähenemine ja kolmandatest riikidest pärit impordi suurenemine ning liikmesriikidevahelised piiratud kaubavood või nende puudumine ebatavaline: see on tõepoolest tüüpiline nende tööstusharude puhul, mis kogevad struktuurseid raskusi ja/või kus valitseb tihe konkurents. Sellised tööstusharud on eriti tundlikud liikmesriikide võetud meetmete suhtes, millega püütakse parandada omamaiste tööstusharude konkurentsipositsiooni.

| (142) | Asjaolu, et tsingi, plii ja hõbeda tootmine Itaalias on võrdlushinna mõjutamiseks liiga tagasihoidlik, on tähtsusetu. Kõnealuste metallide võrdlushinna olemasolu, mida ei mõjuta kergesti ühe liikmesriigi tootmistingimused, ei välista konkurentsi olemasolu selliste ettevõtjate vahel, kes on asutatud EMPs ja müüvad oma tooteid üleilmsel metalliturul. On võimalik, et Sardiinia abisaajatele antav abi ei võimalda neil vähendada oma toodete maailmaturuhinda ning konkurente turult välja tõrjuda, ning et muud Euroopa tootjad võivad jätkata oma tegevust niikaua, kuni suudavad müüa oma toodangut tulusalt maailmaturuhinnaga. Kuid tulu, mida saadi Itaalias tänu subsideeritud elektritariifidele, tugevdab siiski ettevõtja konkurentsipositsiooni üldiselt. Kogutud kapitalireservi võidakse kasutada näiteks konkurentide tõrjumiseks ja turuosa suurendamiseks. Selline põhjendus on veelgi asjakohasem, võttes arvesse asjaolu, et mõned abisaajad kuuluvad hargmaiste ettevõtjate alla (53). |
| --- | --- |

(142)

Asjaolu, et tsingi, plii ja hõbeda tootmine Itaalias on võrdlushinna mõjutamiseks liiga tagasihoidlik, on tähtsusetu. Kõnealuste metallide võrdlushinna olemasolu, mida ei mõjuta kergesti ühe liikmesriigi tootmistingimused, ei välista konkurentsi olemasolu selliste ettevõtjate vahel, kes on asutatud EMPs ja müüvad oma tooteid üleilmsel metalliturul. On võimalik, et Sardiinia abisaajatele antav abi ei võimalda neil vähendada oma toodete maailmaturuhinda ning konkurente turult välja tõrjuda, ning et muud Euroopa tootjad võivad jätkata oma tegevust niikaua, kuni suudavad müüa oma toodangut tulusalt maailmaturuhinnaga. Kuid tulu, mida saadi Itaalias tänu subsideeritud elektritariifidele, tugevdab siiski ettevõtja konkurentsipositsiooni üldiselt. Kogutud kapitalireservi võidakse kasutada näiteks konkurentide tõrjumiseks ja turuosa suurendamiseks. Selline põhjendus on veelgi asjakohasem, võttes arvesse asjaolu, et mõned abisaajad kuuluvad hargmaiste ettevõtjate alla (53).

| (143) | Vastupidi abisaajate väitele, mille kohaselt on asjaomastes sektorites Itaalias makstud hind võrreldav konkureerivate tootjate makstud keskmise elektrihinnaga Euroopas, ei saa seda pidada tõendiks selle kohta, et Itaalia tariif ei ohusta muude Euroopa tootjate huve. Kohtuasjas C-372/97: Itaalia vs. komisjon tõendati selgelt, et ühepoolsed meetmed, millega püütakse ühtlustada ühe liikmesriigi konkurentsitingimusi muude liikmesriikide tingimustega, mõjutavad kaubandust (ning seetõttu tuleb need liigitada abiks). Lisaks võivad muudes ELi liikmesriikides kehtivad elektritarnelepingud olla seotud riigiabi andmisega ning komisjon on algatanud mitmete kõnealuste meetmete suhtes põhjaliku uurimismenetluse (54). Kuigi Itaalia või Alcoa ei ole seda õigustust sõnaselgelt esitanud, peab komisjon vajalikuks juhtida tähelepanu kohtupraktikas juurdunud põhimõttele, et ebaseadusliku abi olemasolu teatavates liikmesriikides ei õigusta samasuguste meetmete võtmist muus liikmesriigis. |
| --- | --- |

(143)

Vastupidi abisaajate väitele, mille kohaselt on asjaomastes sektorites Itaalias makstud hind võrreldav konkureerivate tootjate makstud keskmise elektrihinnaga Euroopas, ei saa seda pidada tõendiks selle kohta, et Itaalia tariif ei ohusta muude Euroopa tootjate huve. Kohtuasjas C-372/97: Itaalia vs. komisjon tõendati selgelt, et ühepoolsed meetmed, millega püütakse ühtlustada ühe liikmesriigi konkurentsitingimusi muude liikmesriikide tingimustega, mõjutavad kaubandust (ning seetõttu tuleb need liigitada abiks). Lisaks võivad muudes ELi liikmesriikides kehtivad elektritarnelepingud olla seotud riigiabi andmisega ning komisjon on algatanud mitmete kõnealuste meetmete suhtes põhjaliku uurimismenetluse (54). Kuigi Itaalia või Alcoa ei ole seda õigustust sõnaselgelt esitanud, peab komisjon vajalikuks juhtida tähelepanu kohtupraktikas juurdunud põhimõttele, et ebaseadusliku abi olemasolu teatavates liikmesriikides ei õigusta samasuguste meetmete võtmist muus liikmesriigis.

| (144) | Igal juhul osutavad abisaajate konkurentidelt saadud kaebused sellele, et vaidlusalused tariifid tekitavad konkurentsiprobleeme ja mõjutavad liidusisest kaubandust. |
| --- | --- |

(144)

Igal juhul osutavad abisaajate konkurentidelt saadud kaebused sellele, et vaidlusalused tariifid tekitavad konkurentsiprobleeme ja mõjutavad liidusisest kaubandust.

| (145) | Lisaks ei teavitanud Itaalia 2004. aasta tariifidest. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei ole komisjon kohustatud teatamata abi korral tõendama meetme tegelikke tagajärgi konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele: „Kui komisjon peaks oma otsuses tõendama juba antud abi tegelikku mõju, siis soodustaks see otseselt liikmesriike, kes rikuvad abi andmisel EÜ asutamislepingu artikli 93 lõikes 3 ette nähtud teatamiskohustust, ning kahjustataks neid, kes teatavad abimeetmetest nende ettevalmistamise etapis” (55). |
| --- | --- |

(145)

Lisaks ei teavitanud Itaalia 2004. aasta tariifidest. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei ole komisjon kohustatud teatamata abi korral tõendama meetme tegelikke tagajärgi konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele: „Kui komisjon peaks oma otsuses tõendama juba antud abi tegelikku mõju, siis soodustaks see otseselt liikmesriike, kes rikuvad abi andmisel EÜ asutamislepingu artikli 93 lõikes 3 ette nähtud teatamiskohustust, ning kahjustataks neid, kes teatavad abimeetmetest nende ettevalmistamise etapis” (55).

| (146) | Järeldada tuleb, et vaidlusalused elektrienergia soodustariifid parandavad abisaajate konkurentsipositsiooni võrreldes konkureerivate ettevõtjatega ELis. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb sellistel asjaoludel pidada liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutatuks ja konkurentsi moonutatuks (56). |
| --- | --- |

(146)

Järeldada tuleb, et vaidlusalused elektrienergia soodustariifid parandavad abisaajate konkurentsipositsiooni võrreldes konkureerivate ettevõtjatega ELis. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb sellistel asjaoludel pidada liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutatuks ja konkurentsi moonutatuks (56).

5.1.5.   Järeldus abi olemasolu kohta

| (147) | Komisjon järeldab, et vaidlustatud 2004. ja 2005. aasta tariifid kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning on lubatavad üksnes juhul, kui need kuuluvad mõne ELi toimimise lepingus sätestatud erandi reguleerimisalasse. Selline järeldus on kooskõlas järeldusega, milleni jõuti Alcoa asjas, milles käsitleti praktiliselt samasuguseid tariife. |
| --- | --- |

(147)

Komisjon järeldab, et vaidlustatud 2004. ja 2005. aasta tariifid kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning on lubatavad üksnes juhul, kui need kuuluvad mõne ELi toimimise lepingus sätestatud erandi reguleerimisalasse. Selline järeldus on kooskõlas järeldusega, milleni jõuti Alcoa asjas, milles käsitleti praktiliselt samasuguseid tariife.

5.2.   Uus või olemasolev abi

| (148) | Olukorrad, mille puhul meede kujutab endast olemasolevat abi, on loetletud ammendavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (57) artiklis 1. |
| --- | --- |

(148)

Olukorrad, mille puhul meede kujutab endast olemasolevat abi, on loetletud ammendavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (57) artiklis 1.

| (149) | Kahtluse alla ei seata seda, et kõnealused meetmed ei jõustunud enne Itaalia ühinemist ELiga (kõnealuse määruse artikli 1 punkti b alapunkt i); et neid ei peeta heakskiidetuks, kuna komisjon ei ole suutnud teha otsust menetluse jaoks ettenähtud tähtaja jooksul (artikli 1 punkti b alapunkt iii), ning neid ei saa pidada olemasolevaks abiks aegumistähtaja möödumise tõttu (artikli 1 punkti b alapunkt iv). Need ei muutunud abiks ühisturu arengu tõttu ega ilma et liikmesriik oleks neid muutnud (artikli 1 punkti b alapunkti v esimene lause). |
| --- | --- |

(149)

Kahtluse alla ei seata seda, et kõnealused meetmed ei jõustunud enne Itaalia ühinemist ELiga (kõnealuse määruse artikli 1 punkti b alapunkt i); et neid ei peeta heakskiidetuks, kuna komisjon ei ole suutnud teha otsust menetluse jaoks ettenähtud tähtaja jooksul (artikli 1 punkti b alapunkt iii), ning neid ei saa pidada olemasolevaks abiks aegumistähtaja möödumise tõttu (artikli 1 punkti b alapunkt iv). Need ei muutunud abiks ühisturu arengu tõttu ega ilma et liikmesriik oleks neid muutnud (artikli 1 punkti b alapunkti v esimene lause).

| (150) | Eeltoodu põhjal on komisjon arvamusel, et vaidlusalused tariifid kujutavad endast uut abi. |
| --- | --- |

(150)

Eeltoodu põhjal on komisjon arvamusel, et vaidlusalused tariifid kujutavad endast uut abi.

5.3.   Abi seaduslikkus

| (151) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 peab liikmesriik teatama kõikidest abi määramise või muutmise plaanidest ning ta ei tohi rakendada kavandatud meetmeid enne, kui kõnealuse menetluse tulemusel on tehtud lõplik otsus. |
| --- | --- |

(151)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 peab liikmesriik teatama kõikidest abi määramise või muutmise plaanidest ning ta ei tohi rakendada kavandatud meetmeid enne, kui kõnealuse menetluse tulemusel on tehtud lõplik otsus.

| (152) | Kuna Itaalia ei teavitanud 2004. aasta dekreedi artiklist 1, kujutavad 2004. aasta tariifid endast ebaseaduslikku abi. |
| --- | --- |

(152)

Kuna Itaalia ei teavitanud 2004. aasta dekreedi artiklist 1, kujutavad 2004. aasta tariifid endast ebaseaduslikku abi.

| (153) | Kuid Itaalia teavitas seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikest 12 ning hoidus selle meetme rakendamisest. Seega täitis ta ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud kohustused. |
| --- | --- |

(153)

Kuid Itaalia teavitas seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikest 12 ning hoidus selle meetme rakendamisest. Seega täitis ta ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud kohustused.

6.   ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

| (154) | Erandina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud üldisest riigiabi andmise keelust võib abi pidada siseturuga kokkusobivaks, kui see kuulub mõne aluslepingus loetletud erandi reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(154)

Erandina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud üldisest riigiabi andmise keelust võib abi pidada siseturuga kokkusobivaks, kui see kuulub mõne aluslepingus loetletud erandi reguleerimisalasse.

| (155) | 2004. ja 2005. aasta tariifid kujutavad endast tegevusabi. Itaalia väide, et 2005. aasta tariife ei tuleks pidada tegevusabiks, sest need on osa regionaalabi strateegiast ning nende kasutamiseks tuleb võtta tulusa investeeringu kohustus, tuleks tagasi lükata. Isegi kui vastastikuse mõistmise memorandumis on sätestatud, et abisaajad peavad tegema teatavaid investeeringuid, ei kuulu 2005. aasta soodustariifide abikomponent abikõlblike kulude alla ning selle puhul ei ole kindlaks määratud abi suurimat osatähtsust. Mitte miski ei osuta sellele, et meede vastab investeerimisabi kriteeriumidele või et abi on proportsionaalne. Meede on selgelt seotud elektritarbimisega ja selle eesmärk on leevendada elektrienergia hankimise kulusid ehk asjaomaste äriühingute tegevuskulusid. Seega ei saa seda pidada investeerimisabiks. |
| --- | --- |

(155)

2004. ja 2005. aasta tariifid kujutavad endast tegevusabi. Itaalia väide, et 2005. aasta tariife ei tuleks pidada tegevusabiks, sest need on osa regionaalabi strateegiast ning nende kasutamiseks tuleb võtta tulusa investeeringu kohustus, tuleks tagasi lükata. Isegi kui vastastikuse mõistmise memorandumis on sätestatud, et abisaajad peavad tegema teatavaid investeeringuid, ei kuulu 2005. aasta soodustariifide abikomponent abikõlblike kulude alla ning selle puhul ei ole kindlaks määratud abi suurimat osatähtsust. Mitte miski ei osuta sellele, et meede vastab investeerimisabi kriteeriumidele või et abi on proportsionaalne. Meede on selgelt seotud elektritarbimisega ja selle eesmärk on leevendada elektrienergia hankimise kulusid ehk asjaomaste äriühingute tegevuskulusid. Seega ei saa seda pidada investeerimisabiks.

| (156) | Tegevusabi ei ole põhimõtteliselt siseturuga kokkusobiv. Kohtuasjas C-86/89: Itaalia vs. komisjon leidis Euroopa Kohus, et „kõnealust abi, mis anti ilma konkreetsete tingimusteta ning üksnes vastavalt kasutatud kogustele, tuleks käsitada tegevusabina asjaomastele ettevõtjatele ning see mõjutas sellisena ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega” (58). |
| --- | --- |

(156)

Tegevusabi ei ole põhimõtteliselt siseturuga kokkusobiv. Kohtuasjas C-86/89: Itaalia vs. komisjon leidis Euroopa Kohus, et „kõnealust abi, mis anti ilma konkreetsete tingimusteta ning üksnes vastavalt kasutatud kogustele, tuleks käsitada tegevusabina asjaomastele ettevõtjatele ning see mõjutas sellisena ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega” (58).

| (157) | Esimese Astme Kohus toonitas kohtuasjas T-459/93: Siemens vs. komisjon põhimõtet, et „eespool nimetatud artikli 92 lõike 3 [nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõige 3] reguleerimisalasse ei kuulu põhimõtteliselt tegevustoetus, st abi, mille eesmärk on vabastada ettevõtja selliste kulude kandmisest, mida ta oma jooksva majandamise või tavapärase tegevuse raames peaks tavaoludes kandma. [...] Asjaomase kohtupraktika kohaselt moonutab selline abi põhimõtteliselt konkurentsi neis sektorites, kus seda makstakse, ilma et see oleks oma olemusest tulenevalt võimeline ühte eespool nimetatud erandite eesmärki saavutama.” |
| --- | --- |

(157)

Esimese Astme Kohus toonitas kohtuasjas T-459/93: Siemens vs. komisjon põhimõtet, et „eespool nimetatud artikli 92 lõike 3 [nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõige 3] reguleerimisalasse ei kuulu põhimõtteliselt tegevustoetus, st abi, mille eesmärk on vabastada ettevõtja selliste kulude kandmisest, mida ta oma jooksva majandamise või tavapärase tegevuse raames peaks tavaoludes kandma. [...] Asjaomase kohtupraktika kohaselt moonutab selline abi põhimõtteliselt konkurentsi neis sektorites, kus seda makstakse, ilma et see oleks oma olemusest tulenevalt võimeline ühte eespool nimetatud erandite eesmärki saavutama.”

| (158) | Siiski on olemas selgelt kindlaks määratud olukorrad, mille puhul võib tegevusabi anda. Keskkonnaalast tegevusabi võidakse eelkõige anda vastavalt keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele (59). Samuti võidakse abistatavates piirkondades anda tegevusabi erandkorras regionaalabina. Komisjon on hinnanud, kas vaidlusalused tariifid võivad kuuluda mõnda mainitud kategooriasse. |
| --- | --- |

(158)

Siiski on olemas selgelt kindlaks määratud olukorrad, mille puhul võib tegevusabi anda. Keskkonnaalast tegevusabi võidakse eelkõige anda vastavalt keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele (59). Samuti võidakse abistatavates piirkondades anda tegevusabi erandkorras regionaalabina. Komisjon on hinnanud, kas vaidlusalused tariifid võivad kuuluda mõnda mainitud kategooriasse.

| (159) | Komisjon märgib, et tariifidega ei taotleta keskkonnakaitse eesmärkide täitmist, mistõttu ei saa neid heaks kiita keskkonnaalase abina. |
| --- | --- |

(159)

Komisjon märgib, et tariifidega ei taotleta keskkonnakaitse eesmärkide täitmist, mistõttu ei saa neid heaks kiita keskkonnaalase abina.

6.1.   Kokkusobivus 1998. aasta regionaalabi suunistega

| (160) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandile võib tegevusabi anda erandkorras abikõlblikes toetatavates piirkondades. Sardiinia maakond oli abikõlblik kuni 2006. aasta lõpuni. Komisjon on seetõttu uurinud, kas sel ajal oleks võinud 2004. ja 2005. aasta tariife lubada 1998. aasta regionaalabi suuniste alusel. |
| --- | --- |

(160)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandile võib tegevusabi anda erandkorras abikõlblikes toetatavates piirkondades. Sardiinia maakond oli abikõlblik kuni 2006. aasta lõpuni. Komisjon on seetõttu uurinud, kas sel ajal oleks võinud 2004. ja 2005. aasta tariife lubada 1998. aasta regionaalabi suuniste alusel.

| (161) | Vastavalt suuniste punktile 4.15 võidakse tegevusabi erandkorras anda, kui i) abi andmine on õigustatud regionaalarengu ja abi olemuse seisukohast ning ii) abi määr on proportsionaalne puudustega, mille leevendamiseks abi antakse. Liikmesriigi ülesanne on tõendada puuduste olemasolu ja hinnata nende olulisust. Suuniste punkti 4.17 kohaselt peab tegevusabi olema ajaliselt piiratud ja pidevalt vähenev. |
| --- | --- |

(161)

Vastavalt suuniste punktile 4.15 võidakse tegevusabi erandkorras anda, kui i) abi andmine on õigustatud regionaalarengu ja abi olemuse seisukohast ning ii) abi määr on proportsionaalne puudustega, mille leevendamiseks abi antakse. Liikmesriigi ülesanne on tõendada puuduste olemasolu ja hinnata nende olulisust. Suuniste punkti 4.17 kohaselt peab tegevusabi olema ajaliselt piiratud ja pidevalt vähenev.

| (162) | Vastavalt suuniste punktile 2 võib „sihtotstarbeline üksikabi ühele ettevõtjale või abi, mis on suunatud ühele tegevusvaldkonnale, mõjutada oluliselt konkurentsi asjaomasel turul ning selle mõju piirkondlikule arengule on tõenäoliselt piiratud. [...] Seetõttu antakse kõnealuseid erandeid (üldisest abi andmise keelust) tavaliselt üksnes selliste mitut valdkonda hõlmavate abikavade jaoks, mis on vastavas piirkonnas avatud kõigi asjaomaste sektorite ettevõtjatele.” Elektritariif, mida antakse valikuliselt mõnele üksikule ettevõtjale konkreetses sektoris, ei ole kindlasti kooskõlas regionaalabi eesmärkidega, mille puhul peab olema hõlmatud mitu valdkonda. Kuna puudub absoluutne sihtotstarbelise regionaalabi andmise keeld, on komisjon siiski kaalunud, kas tegemist on erandjuhtudega, mis õigustaksid tariifi andmist. |
| --- | --- |

(162)

Vastavalt suuniste punktile 2 võib „sihtotstarbeline üksikabi ühele ettevõtjale või abi, mis on suunatud ühele tegevusvaldkonnale, mõjutada oluliselt konkurentsi asjaomasel turul ning selle mõju piirkondlikule arengule on tõenäoliselt piiratud. [...] Seetõttu antakse kõnealuseid erandeid (üldisest abi andmise keelust) tavaliselt üksnes selliste mitut valdkonda hõlmavate abikavade jaoks, mis on vastavas piirkonnas avatud kõigi asjaomaste sektorite ettevõtjatele.” Elektritariif, mida antakse valikuliselt mõnele üksikule ettevõtjale konkreetses sektoris, ei ole kindlasti kooskõlas regionaalabi eesmärkidega, mille puhul peab olema hõlmatud mitu valdkonda. Kuna puudub absoluutne sihtotstarbelise regionaalabi andmise keeld, on komisjon siiski kaalunud, kas tegemist on erandjuhtudega, mis õigustaksid tariifi andmist.

| (163) | Komisjon on eelkõige uurinud Sardiinia elektrituru puudusi, mida on esitanud Itaalia ja abisaajad, et hinnata, kas need võivad endast kujutada piirkondlikku mahajäämust. |
| --- | --- |

(163)

Komisjon on eelkõige uurinud Sardiinia elektrituru puudusi, mida on esitanud Itaalia ja abisaajad, et hinnata, kas need võivad endast kujutada piirkondlikku mahajäämust.

6.1.1.   Sardiinia elektriturg Itaalia kontekstis

| (164) | Itaalia elektriturg on üldiselt väga kontsentreeritud, kuigi pisut vähem siiski riigi põhjaosas. Endine monopol ENEL on turgu valitsev ettevõtja kõigis piirkonnis, välja arvatud Sardiinias, kus tal on duopol ettevõtjaga E.ON. ENELil on märkimisväärne turuvõim ning Itaalia konkurentsiamet on leidnud, et ENEL on seda võimu mitmel korral kuritarvitanud. Elektrihinnad Itaalias on üldiselt kõrged peamiselt fossiilkütustel (eelkõige gaasil) põhineva elektritootmise kombinatsiooni, tuumaenergia tootmisvõimsuse puudumise ja ülekoormatud ühenduste tõttu ülejäänud Euroopa võrkudega. |
| --- | --- |

(164)

Itaalia elektriturg on üldiselt väga kontsentreeritud, kuigi pisut vähem siiski riigi põhjaosas. Endine monopol ENEL on turgu valitsev ettevõtja kõigis piirkonnis, välja arvatud Sardiinias, kus tal on duopol ettevõtjaga E.ON. ENELil on märkimisväärne turuvõim ning Itaalia konkurentsiamet on leidnud, et ENEL on seda võimu mitmel korral kuritarvitanud. Elektrihinnad Itaalias on üldiselt kõrged peamiselt fossiilkütustel (eelkõige gaasil) põhineva elektritootmise kombinatsiooni, tuumaenergia tootmisvõimsuse puudumise ja ülekoormatud ühenduste tõttu ülejäänud Euroopa võrkudega.

| (165) | Sardiinias, mis annab 4,1 % installeeritud netovõimsusest Itaalias, (60) toodetakse elektrit peamiselt fossiilkütuseid (kivisüsi, kütteõli ja rafineeritud tõrv) kasutatavates soojuselektrijaamades. Saarel ei ole maagaasi jaotamise infrastruktuuri. |
| --- | --- |

(165)

Sardiinias, mis annab 4,1 % installeeritud netovõimsusest Itaalias, (60) toodetakse elektrit peamiselt fossiilkütuseid (kivisüsi, kütteõli ja rafineeritud tõrv) kasutatavates soojuselektrijaamades. Saarel ei ole maagaasi jaotamise infrastruktuuri.

| (166) | Sardiinia kannatab liigse tootmisvõimsuse all eelkõige suurte kuludega turulõigus (õliküttega elektrijaamad), mille on põhjustanud Itaalia valitsuse plaanid koondada saarele Itaalia rasketööstus – plaan, mis ei ole kunagi teoks saanud ja mis põhjustas ENELi üleinvesteeringuid tootmisjaamadesse. Lisaks sellele, et sellised jaamad on struktuuriliselt kulukamad, aeguvad need tehniliselt kiiresti. Vaatluse all oleval ajavahemikul oli Sardiinia elektrienergia eksport Itaalia maismaaossa piiratud võrguühenduse tagasihoidliku võimsuse tõttu, mis võis põhjustada ühenduse ülekoormuse (61). |
| --- | --- |

(166)

Sardiinia kannatab liigse tootmisvõimsuse all eelkõige suurte kuludega turulõigus (õliküttega elektrijaamad), mille on põhjustanud Itaalia valitsuse plaanid koondada saarele Itaalia rasketööstus – plaan, mis ei ole kunagi teoks saanud ja mis põhjustas ENELi üleinvesteeringuid tootmisjaamadesse. Lisaks sellele, et sellised jaamad on struktuuriliselt kulukamad, aeguvad need tehniliselt kiiresti. Vaatluse all oleval ajavahemikul oli Sardiinia elektrienergia eksport Itaalia maismaaossa piiratud võrguühenduse tagasihoidliku võimsuse tõttu, mis võis põhjustada ühenduse ülekoormuse (61).

| (167) | Kahele energiaettevõtjale, ENELile ja E.ONile kuulub 95 % elektrienergiatarne turuosast Sardiinias (ligikaudu 58 % E.ONile ja 42 % ENELile). Vastavalt energiasektori uuringule (62) võib konkurentsi seisukohast liigitada Sardiiniat kollektiivse valitseva seisundiga duopoliks. Turukontsentratsioon on suur, kuigi mitte suurim Itaalias (63). Peaaegu kõigi keskmise või tippkoormusega jaamade valitsemise tõttu kehtestavad E.ON ja ENEL hinna enamikuks osaks ööpäevast. Olukord Sardiinias näib siiski vähem kriitiline kui Lõuna-Itaalias, kus ENEL üksi kehtestab hinna kogu ööpäevaks (64). |
| --- | --- |

(167)

Kahele energiaettevõtjale, ENELile ja E.ONile kuulub 95 % elektrienergiatarne turuosast Sardiinias (ligikaudu 58 % E.ONile ja 42 % ENELile). Vastavalt energiasektori uuringule (62) võib konkurentsi seisukohast liigitada Sardiiniat kollektiivse valitseva seisundiga duopoliks. Turukontsentratsioon on suur, kuigi mitte suurim Itaalias (63). Peaaegu kõigi keskmise või tippkoormusega jaamade valitsemise tõttu kehtestavad E.ON ja ENEL hinna enamikuks osaks ööpäevast. Olukord Sardiinias näib siiski vähem kriitiline kui Lõuna-Itaalias, kus ENEL üksi kehtestab hinna kogu ööpäevaks (64).

| (168) | Elektri hulgihinnad Itaalias on Euroopa kõrgeimad (65) ja hinnad Sardiinias Itaalia kõrgeimad. 2007. aastal oli riigisisene keskmine hind 70,99 eurot MWh kohta, samas kui Sardiinia maakonna keskmine hind oli 75 eurot MWh kohta, mis oli langenud võrreldes 2006. aastal kehtinud 80 euroga MWh kohta (66). 2008. ja 2009. aastal hakkasid keskmised hinnad Sardiinias uuesti tõusma. 2009. aasta esimesel poolel olid hinnad Sardiinias jätkuvalt riigisisesest keskmisest hinnast kõrgemad (võrreldes riigisisese keskmise hinnaga 60,50 eurot MWh kohta oli hind piirkonnas 106,60 eurot MWh kohta). |
| --- | --- |

(168)

Elektri hulgihinnad Itaalias on Euroopa kõrgeimad (65) ja hinnad Sardiinias Itaalia kõrgeimad. 2007. aastal oli riigisisene keskmine hind 70,99 eurot MWh kohta, samas kui Sardiinia maakonna keskmine hind oli 75 eurot MWh kohta, mis oli langenud võrreldes 2006. aastal kehtinud 80 euroga MWh kohta (66). 2008. ja 2009. aastal hakkasid keskmised hinnad Sardiinias uuesti tõusma. 2009. aasta esimesel poolel olid hinnad Sardiinias jätkuvalt riigisisesest keskmisest hinnast kõrgemad (võrreldes riigisisese keskmise hinnaga 60,50 eurot MWh kohta oli hind piirkonnas 106,60 eurot MWh kohta).

| (169) | Soodustariifi saajate poolt 2004. ja 2005. aastal makstud hind Sardiinias ulatus kahepoolsete lepingute alusel 60 eurost kuni 65 euroni MWh kohta. Seda hinda ei olnud võimalik võrrelda Itaalia maismaaosas registreeritud hindadega, kuna komisjonil ei olnud selle kohta asjakohaseid andmeid (Itaalia väitel ei olnud tal neid võimalik esitada, vt põhjendus 92 eespool). Sellise üldise hinnasuundumuste analüüsi põhjal, mis võib üldjoontes kajastada hinnasuundumusi kahepoolsetes lepingutes, näib olevat võimalik eeldada, et kõnealusel ajavahemikul maksid energiamahukad ettevõtjad Sardiinias võrreldes Itaalia maismaaosaga kõrgemat hinda. |
| --- | --- |

(169)

Soodustariifi saajate poolt 2004. ja 2005. aastal makstud hind Sardiinias ulatus kahepoolsete lepingute alusel 60 eurost kuni 65 euroni MWh kohta. Seda hinda ei olnud võimalik võrrelda Itaalia maismaaosas registreeritud hindadega, kuna komisjonil ei olnud selle kohta asjakohaseid andmeid (Itaalia väitel ei olnud tal neid võimalik esitada, vt põhjendus 92 eespool). Sellise üldise hinnasuundumuste analüüsi põhjal, mis võib üldjoontes kajastada hinnasuundumusi kahepoolsetes lepingutes, näib olevat võimalik eeldada, et kõnealusel ajavahemikul maksid energiamahukad ettevõtjad Sardiinias võrreldes Itaalia maismaaosaga kõrgemat hinda.

| (170) | Kokkuvõtteks võib öelda, et Sardiinia elektriturul esinevad koos mitmed probleemid, sealhulgas kõrged hinnad, turukontsentratsiooni kõrge tase, turgu valitsevate ettevõtjate turuvõim, liigne tootmisvõimsus suurte kuludega turulõigus, vanade tootmisjaamade suhteline ebatõhusus, juurdepääsu puudumine maagaasi infrastruktuurile ja ebapiisav ühendus. Need probleemid toovad lõpptarbijatele, sealhulgas kõige energiamahukamate tarbijatele tõenäoliselt kaasa kõrgemad elektrihinnad. |
| --- | --- |

(170)

Kokkuvõtteks võib öelda, et Sardiinia elektriturul esinevad koos mitmed probleemid, sealhulgas kõrged hinnad, turukontsentratsiooni kõrge tase, turgu valitsevate ettevõtjate turuvõim, liigne tootmisvõimsus suurte kuludega turulõigus, vanade tootmisjaamade suhteline ebatõhusus, juurdepääsu puudumine maagaasi infrastruktuurile ja ebapiisav ühendus. Need probleemid toovad lõpptarbijatele, sealhulgas kõige energiamahukamate tarbijatele tõenäoliselt kaasa kõrgemad elektrihinnad.

6.1.2.   Piirkondliku mahajäämuse olemasolu

| (171) | Esmalt tuleb tegeleda küsimusega, kas sellised probleemid kujutavad endast piirkondlikku mahajäämust, st kas neil on arvestatav mõju Sardiinia majanduse arengule. Juhtumis C 34/02 ei nõustunud komisjon, et energiaühenduste puudumine kujutas endast mahajäämust (67). Kuigi vastab tõele, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad kannatavad kõrgete elektrihindade tõttu vähem kui suured, energiamahukad ettevõtjad, ei tähenda siiski üksiku ettevõtja heaolu automaatselt piirkonna heaolu. Komisjon on arvamusel, et Itaalia ei ole piisavalt tõendanud Sardiinia elektrituru olukorrast tulenevaid väidetavat piirkondlikku mahajäämust. |
| --- | --- |

(171)

Esmalt tuleb tegeleda küsimusega, kas sellised probleemid kujutavad endast piirkondlikku mahajäämust, st kas neil on arvestatav mõju Sardiinia majanduse arengule. Juhtumis C 34/02 ei nõustunud komisjon, et energiaühenduste puudumine kujutas endast mahajäämust (67). Kuigi vastab tõele, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad kannatavad kõrgete elektrihindade tõttu vähem kui suured, energiamahukad ettevõtjad, ei tähenda siiski üksiku ettevõtja heaolu automaatselt piirkonna heaolu. Komisjon on arvamusel, et Itaalia ei ole piisavalt tõendanud Sardiinia elektrituru olukorrast tulenevaid väidetavat piirkondlikku mahajäämust.

| (172) | Isegi kui eeldada piirkondliku mahajäämuse olemasolu, peavad siiski olema täidetud regionaalabi suunistes sätestatud kriteeriumid. Komisjon on seega hinnanud, kas need tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(172)

Isegi kui eeldada piirkondliku mahajäämuse olemasolu, peavad siiski olema täidetud regionaalabi suunistes sätestatud kriteeriumid. Komisjon on seega hinnanud, kas need tingimused on täidetud.

6.1.3.   Panus regionaalarengusse

| (173) | Abi peab aitama püsivalt kaasa regionaalarengule ning olema proportsionaalne puudustega, mille leevendamiseks seda antakse. Tegevusabi ei saa abistatavates piirkondades lubada ühe tööstusharu raskuste pärast, vaid tuleb tõendada pikaajalist panust piirkondlikku arengusse. Käesoleval juhul on see ebatõenäoline. Isegi kui nõustuda, et teatavate tööstusliku tootmise rajatiste säilitamine saarel aitaks kaasa tööhõivele ja tootmisbaasi püsimisele saarel, ei kestaks selline mõju kaua. Kui kõrged elektrihinnad on Sardiinia struktuuriline probleem, nagu Itaalia väidab, siis kerkiksid energiamahukate ettevõtjate kogetud raskused esile kohe pärast tariifide kaotamist. |
| --- | --- |

(173)

Abi peab aitama püsivalt kaasa regionaalarengule ning olema proportsionaalne puudustega, mille leevendamiseks seda antakse. Tegevusabi ei saa abistatavates piirkondades lubada ühe tööstusharu raskuste pärast, vaid tuleb tõendada pikaajalist panust piirkondlikku arengusse. Käesoleval juhul on see ebatõenäoline. Isegi kui nõustuda, et teatavate tööstusliku tootmise rajatiste säilitamine saarel aitaks kaasa tööhõivele ja tootmisbaasi püsimisele saarel, ei kestaks selline mõju kaua. Kui kõrged elektrihinnad on Sardiinia struktuuriline probleem, nagu Itaalia väidab, siis kerkiksid energiamahukate ettevõtjate kogetud raskused esile kohe pärast tariifide kaotamist.

| (174) | Itaalia ametiasutused esitlevad tariife kui ajutist meedet, mida on plaanitud rakendada kuni käimasolevate elektrienergia tootmise ja ühendustega seotud (GALSI gaasijuhe ja SAPEI merekaabel) infrastruktuuri projektide valmimiseni 2010. aastal (68). Itaalia väitel langeb tänu paremale ühendusele kõnealustelt äriühingutelt küsitav hind. Komisjon on arvamusel, et kuigi uus infrastruktuur võib vähendada või tasandada hinnaerinevusi Sardiinia ja Itaalia maismaaosa vahel, on üsna ebatõenäoline, et sellised projektid aitavad langetada elektrihinda tasemele, mis on väidetavalt vajalik sellise tööstustegevuse tulutoovaks muutmiseks pikaajalises perspektiivis. |
| --- | --- |

(174)

Itaalia ametiasutused esitlevad tariife kui ajutist meedet, mida on plaanitud rakendada kuni käimasolevate elektrienergia tootmise ja ühendustega seotud (GALSI gaasijuhe ja SAPEI merekaabel) infrastruktuuri projektide valmimiseni 2010. aastal (68). Itaalia väitel langeb tänu paremale ühendusele kõnealustelt äriühingutelt küsitav hind. Komisjon on arvamusel, et kuigi uus infrastruktuur võib vähendada või tasandada hinnaerinevusi Sardiinia ja Itaalia maismaaosa vahel, on üsna ebatõenäoline, et sellised projektid aitavad langetada elektrihinda tasemele, mis on väidetavalt vajalik sellise tööstustegevuse tulutoovaks muutmiseks pikaajalises perspektiivis.

| (175) | Komisjon märgib, et riigi toetuse olemasolu, mille eesmärk on vähendada suurtarbijate elektrikulusid, ei julgusta elektritarnijaid hindu langetama, et mitte kaotada oma suurimaid tarbijaid, ega väldi nende kulude struktuuri halvenemist. Toetus kaldub pigem suurendama tarnijate stiimulit kasutada oma turuvõimu. Seega isegi kui vastaks tõele see, et ületootmise olukorda arvesse võttes suudaksid energiamahukad ettevõtjad tavaliselt saada konkurentsivõimelise hinna, kui ei oleks elektritarnijate (kelle huvides on Itaalia ja abisaajate sõnul hoida hinnad kõrged) turuvõimu, leiab komisjon, et soodustariif ei ole sellise turuvõimu kärpimiseks asjakohane vahend. |
| --- | --- |

(175)

Komisjon märgib, et riigi toetuse olemasolu, mille eesmärk on vähendada suurtarbijate elektrikulusid, ei julgusta elektritarnijaid hindu langetama, et mitte kaotada oma suurimaid tarbijaid, ega väldi nende kulude struktuuri halvenemist. Toetus kaldub pigem suurendama tarnijate stiimulit kasutada oma turuvõimu. Seega isegi kui vastaks tõele see, et ületootmise olukorda arvesse võttes suudaksid energiamahukad ettevõtjad tavaliselt saada konkurentsivõimelise hinna, kui ei oleks elektritarnijate (kelle huvides on Itaalia ja abisaajate sõnul hoida hinnad kõrged) turuvõimu, leiab komisjon, et soodustariif ei ole sellise turuvõimu kärpimiseks asjakohane vahend.

6.1.4.   Proportsionaalsus

| (176) | Soodustariifide saajatele antud toetust ei arvutata nii, et sellega korvataks piirkondlikku erinevust (st Itaalia maismaaosa ja Sardiinia hindade erinevust sama kategooria tarbijate jaoks), vaid pigem püütakse sellega viia Sardiinias kehtivad hinnad vastavusse abisaajate konkurentide makstavate hindadega ELis. Sardiinia abisaajatele kehtestatud hinnad on erakordselt madalad ning kindlasti madalamad kui Itaalia maismaaosas kehtivad hinnad, mis on ELi kõrgemad. Seetõttu ei ole tariifid proportsionaalsed piirkondliku mahajäämusega, mida nendega püütakse leevendada. |
| --- | --- |

(176)

Soodustariifide saajatele antud toetust ei arvutata nii, et sellega korvataks piirkondlikku erinevust (st Itaalia maismaaosa ja Sardiinia hindade erinevust sama kategooria tarbijate jaoks), vaid pigem püütakse sellega viia Sardiinias kehtivad hinnad vastavusse abisaajate konkurentide makstavate hindadega ELis. Sardiinia abisaajatele kehtestatud hinnad on erakordselt madalad ning kindlasti madalamad kui Itaalia maismaaosas kehtivad hinnad, mis on ELi kõrgemad. Seetõttu ei ole tariifid proportsionaalsed piirkondliku mahajäämusega, mida nendega püütakse leevendada.

| (177) | Toetuse summa arvutamiseks valitud meetodi põhjal võib eeldada, et meetmega taotletakse pigem tööstuspoliitika eesmärkide kui piirkondlike eesmärkide saavutamist. Itaalia on tegelikult oma märkustes korduvalt rõhutanud tariifide tööstuspoliitilist mõõdet. |
| --- | --- |

(177)

Toetuse summa arvutamiseks valitud meetodi põhjal võib eeldada, et meetmega taotletakse pigem tööstuspoliitika eesmärkide kui piirkondlike eesmärkide saavutamist. Itaalia on tegelikult oma märkustes korduvalt rõhutanud tariifide tööstuspoliitilist mõõdet.

6.1.5.   Kahanevus

| (178) | Tegevuskulude katmiseks antav regionaalabi peab järk-järgult kahanema (vt regionaalabi suuniste punkt 4.17). Kuna 2004. ja 2005. aasta tariifide ajakohastamise mehhanismid on erinevad, siis on neid hinnatud eraldi. |
| --- | --- |

(178)

Tegevuskulude katmiseks antav regionaalabi peab järk-järgult kahanema (vt regionaalabi suuniste punkt 4.17). Kuna 2004. ja 2005. aasta tariifide ajakohastamise mehhanismid on erinevad, siis on neid hinnatud eraldi.

| (179) | 2004. aasta tariife indekseeritakse kütusehinna muutuste põhjal ning need võivad üksnes suureneda või jääda samaks. Itaalia sõnul tagatakse sellega abi järkjärguline kahanemine. Komisjon on arvamusel, et kahanevuse nõuet võib pidada täidetuks üksnes juhul, kui on tagatud hüvitiste – mis võrduvad abi tegeliku summaga – vähenemine aja jooksul. Tariifi suurenemisest aja jooksul ei piisa, kuna kõrgem tariif võib siiski tähendada suuremat abisummat, kui asjaomasel turul lõppkasutajatelt küsitud summad on vahepeal suurenenud tariifist kiiremini. Itaalia meetod ei anna sellega seoses mingit tagatist (69). |
| --- | --- |

(179)

2004. aasta tariife indekseeritakse kütusehinna muutuste põhjal ning need võivad üksnes suureneda või jääda samaks. Itaalia sõnul tagatakse sellega abi järkjärguline kahanemine. Komisjon on arvamusel, et kahanevuse nõuet võib pidada täidetuks üksnes juhul, kui on tagatud hüvitiste – mis võrduvad abi tegeliku summaga – vähenemine aja jooksul. Tariifi suurenemisest aja jooksul ei piisa, kuna kõrgem tariif võib siiski tähendada suuremat abisummat, kui asjaomasel turul lõppkasutajatelt küsitud summad on vahepeal suurenenud tariifist kiiremini. Itaalia meetod ei anna sellega seoses mingit tagatist (69).

| (180) | 2005. aasta tariifide puhul on komisjon hinnanud vastavalt seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikega 13 kehtestatud indekseerimismehhanismi, nagu seda on tõlgendanud elektrienergia- ja gaasiamet oma otsuses 217/05 (vt põhjendus 33). Vastavalt elektrienergia- ja gaasiameti sätestatud rakenduseeskirjadele tuleb tariifi suurendada igal aastal protsendi võrra, mis kajastab suundumusi ELi elektrihindades, kuid see kasv ei või ületada 4 %. Itaalia sõnul tagab selline mehhanism järkjärgulise vähenemise. |
| --- | --- |

(180)

2005. aasta tariifide puhul on komisjon hinnanud vastavalt seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikega 13 kehtestatud indekseerimismehhanismi, nagu seda on tõlgendanud elektrienergia- ja gaasiamet oma otsuses 217/05 (vt põhjendus 33). Vastavalt elektrienergia- ja gaasiameti sätestatud rakenduseeskirjadele tuleb tariifi suurendada igal aastal protsendi võrra, mis kajastab suundumusi ELi elektrihindades, kuid see kasv ei või ületada 4 %. Itaalia sõnul tagab selline mehhanism järkjärgulise vähenemise.

| (181) | Komisjon on seisukohal, et asjaolu, et tariifi nimiväärtus suureneb igal aastal suhteliselt vähe, ei tähenda see siiski seda, et abi netosumma – väljendatuna hüvitiste kaudu – väheneb aja jooksul. |
| --- | --- |

(181)

Komisjon on seisukohal, et asjaolu, et tariifi nimiväärtus suureneb igal aastal suhteliselt vähe, ei tähenda see siiski seda, et abi netosumma – väljendatuna hüvitiste kaudu – väheneb aja jooksul.

| (182) | Kui nõustutakse sellega, et elektribörside hinnasuundumusi võib pidada üldjoontes kahepoolsete lepingute muutusi kajastavaks, nagu Itaalia on väitnud, oleksid 2005. aasta tariifid kahanevad üksnes juhul, kui ELi keskmised netohinnad väheneksid (kuna tariifid ei saa väheneda, vaid üksnes suureneda). Kõigil muudel juhtudel suurendaksid tariifid ettevõtjatele antud eelist (70). Kuna alates 2004. aastast kuni 2007. aastani suurenes ELi keskmine elektrihind järsult (tõustes kiiremini kui 4 % aastas), oleks 2005. aasta tariifide abikomponent aja jooksul suurenenud. |
| --- | --- |

(182)

Kui nõustutakse sellega, et elektribörside hinnasuundumusi võib pidada üldjoontes kahepoolsete lepingute muutusi kajastavaks, nagu Itaalia on väitnud, oleksid 2005. aasta tariifid kahanevad üksnes juhul, kui ELi keskmised netohinnad väheneksid (kuna tariifid ei saa väheneda, vaid üksnes suureneda). Kõigil muudel juhtudel suurendaksid tariifid ettevõtjatele antud eelist (70). Kuna alates 2004. aastast kuni 2007. aastani suurenes ELi keskmine elektrihind järsult (tõustes kiiremini kui 4 % aastas), oleks 2005. aasta tariifide abikomponent aja jooksul suurenenud.

| (183) | Itaalia väidab lisaks, et tegelikkuses suurenevad kahepoolsete lepingutega kokku lepitud hinnad vähem kui elektribörside hinnad ning seetõttu on 2005. aasta tariifid faktiliselt kahanevad. Komisjon rõhutab, et analüüsimiseks esitatud indekseerimismeetod põhineb elektribörsi hindade muutustel ning Itaalia ei ole esitanud andmeid kahepoolsete lepingutega kehtestatud hindade muutuste kohta. Seega ei ole Itaalia väide piisavalt tõendatud. |
| --- | --- |

(183)

Itaalia väidab lisaks, et tegelikkuses suurenevad kahepoolsete lepingutega kokku lepitud hinnad vähem kui elektribörside hinnad ning seetõttu on 2005. aasta tariifid faktiliselt kahanevad. Komisjon rõhutab, et analüüsimiseks esitatud indekseerimismeetod põhineb elektribörsi hindade muutustel ning Itaalia ei ole esitanud andmeid kahepoolsete lepingutega kehtestatud hindade muutuste kohta. Seega ei ole Itaalia väide piisavalt tõendatud.

| (184) | Komisjoni käsutuses oleva piiratud teabe põhjal võib järeldada vastupidist, st et kahepoolsete lepingutega kehtestatud hinnad tõusid Sardiinias järsult (vt nt Eurallumina väidet, et 2005/2006. aastal maksis ta 80 eurot MWh kohta vabal turul, 2004. aastal aga ainult 65 eurot MWh kohta). Sellises olukorras oleks tariifide rakendamise korral hüvitised aja jooksul kasvanud. |
| --- | --- |

(184)

Komisjoni käsutuses oleva piiratud teabe põhjal võib järeldada vastupidist, st et kahepoolsete lepingutega kehtestatud hinnad tõusid Sardiinias järsult (vt nt Eurallumina väidet, et 2005/2006. aastal maksis ta 80 eurot MWh kohta vabal turul, 2004. aastal aga ainult 65 eurot MWh kohta). Sellises olukorras oleks tariifide rakendamise korral hüvitised aja jooksul kasvanud.

| (185) | Seega ei vasta ei 2004. aasta ega 2005. aasta tariifid kahanemise nõudele. |
| --- | --- |

(185)

Seega ei vasta ei 2004. aasta ega 2005. aasta tariifid kahanemise nõudele.

6.1.6.   Järeldused meetme kokkusobivuse kohta regionaalabina

| (186) | Komisjon järeldab, et kõnealuseid tariife ei saa pidada kokkusobivaks regionaalabina vastavalt 1998. aasta regionaalabi suunistele. Kuna Sardiinia ei kuulunud pärast 2006. aasta detsembrit enam vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a abistatavate piirkondade hulka, siis ei ole vaja uurida abi kokkusobivust regionaalabi suunistega aastateks 2007–2013. |
| --- | --- |

(186)

Komisjon järeldab, et kõnealuseid tariife ei saa pidada kokkusobivaks regionaalabina vastavalt 1998. aasta regionaalabi suunistele. Kuna Sardiinia ei kuulunud pärast 2006. aasta detsembrit enam vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a abistatavate piirkondade hulka, siis ei ole vaja uurida abi kokkusobivust regionaalabi suunistega aastateks 2007–2013.

| (187) | Komisjon asus samasugusele negatiivsele seisukohale 2005. aastal seoses meetmega, mille eesmärk on vähendada Eurallumina energiakulusid Sardiinias. Komisjon leidis, et vaidlusalust meedet, mis seisnes raske kütteõli aktsiisimaksust vabastamises, ei või lubada regionaalabi suuniste alusel (71). |
| --- | --- |

(187)

Komisjon asus samasugusele negatiivsele seisukohale 2005. aastal seoses meetmega, mille eesmärk on vähendada Eurallumina energiakulusid Sardiinias. Komisjon leidis, et vaidlusalust meedet, mis seisnes raske kütteõli aktsiisimaksust vabastamises, ei või lubada regionaalabi suuniste alusel (71).

6.2.   Muud meetme kokkusobivusega seotud kaalutlused

| (188) | Itaalia ja asjaomased ettevõtjad on väitnud, et kavadega püütakse leevendada puudusi elektriturgudel, kus ei kehti veel konkurentsivõimelised hinnad. Nad väidavad, et elektrienergia hinnad ohustavad väidetavalt energiamahukate ettevõtjate konkurentsivõimet. Abil on väidetavalt ergutav mõju, kuna selle puudumisel lõpetaksid ettevõtjad oma tegevuse. |
| --- | --- |

(188)

Itaalia ja asjaomased ettevõtjad on väitnud, et kavadega püütakse leevendada puudusi elektriturgudel, kus ei kehti veel konkurentsivõimelised hinnad. Nad väidavad, et elektrienergia hinnad ohustavad väidetavalt energiamahukate ettevõtjate konkurentsivõimet. Abil on väidetavalt ergutav mõju, kuna selle puudumisel lõpetaksid ettevõtjad oma tegevuse.

| (189) | Komisjoni arvates ei ole võimalik nõustuda sellega, et tegevusabi mõnele tööstusettevõtjale on asjakohane lahendus konkurentsi puudumisele kohalikul elektriturul, mis mõjutab kõiki elektritarbijaid. |
| --- | --- |

(189)

Komisjoni arvates ei ole võimalik nõustuda sellega, et tegevusabi mõnele tööstusettevõtjale on asjakohane lahendus konkurentsi puudumisele kohalikul elektriturul, mis mõjutab kõiki elektritarbijaid.

| (190) | Samuti on küsitav, kas abi on asjakohane ja proportsionaalne vahend ettevõtjate ümberasumise ärahoidmiseks väljapoole ELi. Komisjoni otsustamispraktikas ja Euroopa Liidu kohtute praktikas ei ole juhtumeid, kus sellist väidet oleks riigiabi andmise põhjendusena aktsepteeritud. Tootmise tervikliku või osalise ümberpaigutamise otsused langetatakse vastavalt äriühingu äristrateegiale ning komisjon ei ole kunagi pidanud neid turutõrkeks. Komisjonil tekkisid Terni (72) ja Alcoa (73) juhtumi puhul kahtlused samasuguste väidete suhtes, millega seoti abimeetmed eesmärgiga vältida tööstusharu ümberpaigutamist väljapoole ELi. |
| --- | --- |

(190)

Samuti on küsitav, kas abi on asjakohane ja proportsionaalne vahend ettevõtjate ümberasumise ärahoidmiseks väljapoole ELi. Komisjoni otsustamispraktikas ja Euroopa Liidu kohtute praktikas ei ole juhtumeid, kus sellist väidet oleks riigiabi andmise põhjendusena aktsepteeritud. Tootmise tervikliku või osalise ümberpaigutamise otsused langetatakse vastavalt äriühingu äristrateegiale ning komisjon ei ole kunagi pidanud neid turutõrkeks. Komisjonil tekkisid Terni (72) ja Alcoa (73) juhtumi puhul kahtlused samasuguste väidete suhtes, millega seoti abimeetmed eesmärgiga vältida tööstusharu ümberpaigutamist väljapoole ELi.

| (191) | Samuti tuleks märkida, et sellise eriorgani nagu konkurentsi, energeetika ja keskkonna kõrgetasemeline töörühma (74) järeldustes, millele on osutatud menetluse käigus, ei väideta, et tuleks anda konkreetset riigiabi, et lahendada kõrgetest energiahindadest tulenev konkurentsivõime probleem, vaid hoopis kaitstakse vajadust vastata täielikult kohaldatavatele riigiabieeskirjadele (75). |
| --- | --- |

(191)

Samuti tuleks märkida, et sellise eriorgani nagu konkurentsi, energeetika ja keskkonna kõrgetasemeline töörühma (74) järeldustes, millele on osutatud menetluse käigus, ei väideta, et tuleks anda konkreetset riigiabi, et lahendada kõrgetest energiahindadest tulenev konkurentsivõime probleem, vaid hoopis kaitstakse vajadust vastata täielikult kohaldatavatele riigiabieeskirjadele (75).

| (192) | Eeltoodu põhjal leiab komisjon, et vaidlusalused 2004. ja 2005. aasta tariifid ei kuulu ühegi ELi toimimise lepingu artiklis 107 sätestatud erandi reguleerimisalasse. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandeid ei saa kohaldada, kuna abi ei ole sotsiaalabi, see ei ole ette nähtud loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks ning seda ei antud Saksamaa jagamisest põhjustatud majandusliku halvemuse korvamiseks. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b ja punktis d sätestatud erandeid ei saa samuti kohaldada, sest abi ei ole antud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks ega kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandiga seoses nähtub eespool põhjendustes 160–187 esitatud analüüsist, et tariifi ei saa heaks kiita abina majandusarengu edendamiseks niisuguses piirkonnas, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Tegevusabi ei kuulu põhimõtteliselt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandi reguleerimisalasse, nagu on osutatud põhjendustes 155–158, ning komisjonil ei ole olnud võimalik kindlaks teha ühtegi eriolukorda, mis võiks käesoleval juhul sellise abi andmist õigustada. |
| --- | --- |

(192)

Eeltoodu põhjal leiab komisjon, et vaidlusalused 2004. ja 2005. aasta tariifid ei kuulu ühegi ELi toimimise lepingu artiklis 107 sätestatud erandi reguleerimisalasse. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandeid ei saa kohaldada, kuna abi ei ole sotsiaalabi, see ei ole ette nähtud loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks ning seda ei antud Saksamaa jagamisest põhjustatud majandusliku halvemuse korvamiseks. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b ja punktis d sätestatud erandeid ei saa samuti kohaldada, sest abi ei ole antud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks ega kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandiga seoses nähtub eespool põhjendustes 160–187 esitatud analüüsist, et tariifi ei saa heaks kiita abina majandusarengu edendamiseks niisuguses piirkonnas, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Tegevusabi ei kuulu põhimõtteliselt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandi reguleerimisalasse, nagu on osutatud põhjendustes 155–158, ning komisjonil ei ole olnud võimalik kindlaks teha ühtegi eriolukorda, mis võiks käesoleval juhul sellise abi andmist õigustada.

| (193) | Komisjon leiab seega, et 2004. aasta ja 2005. aasta tariifid on siseturuga kokkusobimatud. |
| --- | --- |

(193)

Komisjon leiab seega, et 2004. aasta ja 2005. aasta tariifid on siseturuga kokkusobimatud.

| (194) | Olles jõudnud sellisele järeldusele, ei pea komisjon uurima uue abi ja sellise vana kokkusobimatu abi võimalikku kumulatiivset mõju, millele on osutatud põhjenduses 31, võttes arvesse otsust kohtuasjas Deggendorf. |
| --- | --- |

(194)

Olles jõudnud sellisele järeldusele, ei pea komisjon uurima uue abi ja sellise vana kokkusobimatu abi võimalikku kumulatiivset mõju, millele on osutatud põhjenduses 31, võttes arvesse otsust kohtuasjas Deggendorf.

7.   TAGASINÕUDMINE

| (195) | Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikes 1 on sätestatud, et ebaseadusliku abi puhul, mis ei sobi kokku siseturuga, tuleb taastada tõhus konkurents, välja arvatud juhul, kui see oleks vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega. |
| --- | --- |

(195)

Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikes 1 on sätestatud, et ebaseadusliku abi puhul, mis ei sobi kokku siseturuga, tuleb taastada tõhus konkurents, välja arvatud juhul, kui see oleks vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega.

| (196) | Käesoleval juhul tuleb tagasi nõuda üksnes 2004. aasta tariifid (juhtum C 38/B/04), kuna 2005. aasta tariife (juhtum C 13/06) ei ole veel rakendatud. |
| --- | --- |

(196)

Käesoleval juhul tuleb tagasi nõuda üksnes 2004. aasta tariifid (juhtum C 38/B/04), kuna 2005. aasta tariife (juhtum C 13/06) ei ole veel rakendatud.

7.1.   Õiguspärane ootus ja muud Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõtted, mis võivad takistada abi tagastamist

| (197) | Kui abi on antud ilma ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohase eelneva teatamiseta, ei saa abisaaja väljakujunenud kohtupraktika kohaselt õiguspäraselt eeldada, et toetus on seaduslik (76). Hoolikas ettevõtja peaks olema suuteline kindlaks tegema, kas teatamismenetlust on järgitud ja abi on seaduslik. |
| --- | --- |

(197)

Kui abi on antud ilma ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohase eelneva teatamiseta, ei saa abisaaja väljakujunenud kohtupraktika kohaselt õiguspäraselt eeldada, et toetus on seaduslik (76). Hoolikas ettevõtja peaks olema suuteline kindlaks tegema, kas teatamismenetlust on järgitud ja abi on seaduslik.

| (198) | Ebaseaduslikult antud abi saaja võib siiski tugineda erandlikele asjaoludele, mille alusel ta sai õiguspäraselt eeldada, et abi on seaduslik, ning keelduda abi tagasimaksmisest (77). |
| --- | --- |

(198)

Ebaseaduslikult antud abi saaja võib siiski tugineda erandlikele asjaoludele, mille alusel ta sai õiguspäraselt eeldada, et abi on seaduslik, ning keelduda abi tagasimaksmisest (77).

| (199) | 2004. aasta tariifide saajad ei ole selle kohta esitanud ühtegi väidet, samuti ei ole komisjon kindlaks määranud erandlikke asjaolusid, mis oleks võinud anda abisaajatele õiguse tugineda õiguspärasele ootusele. Eelkõige ei saanud 1996. aasta Alumixi otsuse põhjal tekkida mingeid ootusi selles suhtes, et tariifid ei kujuta endast riigiabi. Nagu on osutatud 2004. aasta menetluse algatamise otsuses (vt põhjendus 37), ei olnud tariifi puhul, mida kasutati vaidlusaluste 2004. aasta tariifide alusena, tegemist esialgse Alumixi korraga, mille kohta komisjon leidis 1996. aastal, et see ei kujutanud endast riigiabi, vaid oli täielikult uus meede, mida Itaalia ametiasutused olid põhjalikult muutnud (eelkõige selle rahastamismehhanismiga seoses) (78) ja ajaliselt pikendanud. Sellises olukorras oleks hoolikas abisaaja kontrollinud uue meetme seaduslikkust. |
| --- | --- |

(199)

2004. aasta tariifide saajad ei ole selle kohta esitanud ühtegi väidet, samuti ei ole komisjon kindlaks määranud erandlikke asjaolusid, mis oleks võinud anda abisaajatele õiguse tugineda õiguspärasele ootusele. Eelkõige ei saanud 1996. aasta Alumixi otsuse põhjal tekkida mingeid ootusi selles suhtes, et tariifid ei kujuta endast riigiabi. Nagu on osutatud 2004. aasta menetluse algatamise otsuses (vt põhjendus 37), ei olnud tariifi puhul, mida kasutati vaidlusaluste 2004. aasta tariifide alusena, tegemist esialgse Alumixi korraga, mille kohta komisjon leidis 1996. aastal, et see ei kujutanud endast riigiabi, vaid oli täielikult uus meede, mida Itaalia ametiasutused olid põhjalikult muutnud (eelkõige selle rahastamismehhanismiga seoses) (78) ja ajaliselt pikendanud. Sellises olukorras oleks hoolikas abisaaja kontrollinud uue meetme seaduslikkust.

| (200) | Komisjon leiab, et abi tagasinõudmisega ei rikutaks ühtegi muud Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõtet. |
| --- | --- |

(200)

Komisjon leiab, et abi tagasinõudmisega ei rikutaks ühtegi muud Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõtet.

7.2.   Tagasinõutavate summade kindlaksmääramine

| (201) | Vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (79) V peatükile tuleb koos intressiga tagasi nõuda kõik siseturuga kokkusobimatu abi summad, mida Portovesme, ILA ja Eurallumina 2004. aasta dekreedi artikli 1 alusel said. |
| --- | --- |

(201)

Vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (79) V peatükile tuleb koos intressiga tagasi nõuda kõik siseturuga kokkusobimatu abi summad, mida Portovesme, ILA ja Eurallumina 2004. aasta dekreedi artikli 1 alusel said.

| (202) | Abi tagasinõudmise eesmärk on taastada abisaajate konkurentsipositsioon, mis neil oli enne siseturuga kokkusobimatu abi andmist, kõrvaldades abiga antud põhjendamatu eelise. Käesoleval juhul võrdub antud eelis soodustariifi ja sellise elektrihinna vahega, mida abisaajad oleksid pidanud maksma turul vaidlusaluste tariifide puudumisel. |
| --- | --- |

(202)

Abi tagasinõudmise eesmärk on taastada abisaajate konkurentsipositsioon, mis neil oli enne siseturuga kokkusobimatu abi andmist, kõrvaldades abiga antud põhjendamatu eelise. Käesoleval juhul võrdub antud eelis soodustariifi ja sellise elektrihinna vahega, mida abisaajad oleksid pidanud maksma turul vaidlusaluste tariifide puudumisel.

| (203) | Kõik asjaomased ettevõtjad ostsid tariifide kehtestamise ajal elektrienergiat kahepoolsete lepingute alusel. Riik sekkus lepingus sätestatud hinna subsideerimise teel, makstes hüvitisi. Seetõttu võrdub tagasinõutav summa hüvitistega, mida abisaajad asjaomasel ajavahemikul said (vt põhjendus 30). |
| --- | --- |

(203)

Kõik asjaomased ettevõtjad ostsid tariifide kehtestamise ajal elektrienergiat kahepoolsete lepingute alusel. Riik sekkus lepingus sätestatud hinna subsideerimise teel, makstes hüvitisi. Seetõttu võrdub tagasinõutav summa hüvitistega, mida abisaajad asjaomasel ajavahemikul said (vt põhjendus 30).

8.   JÄRELDUS

Komisjon leiab, et nii 2004. kui ka 2005. aasta tariifid kujutavad endast tegevusabi, mille suhtes ei kehti ükski EÜ asutamislepingus sätestatud erand üldisest riigiabi andmise keelust, ning on seetõttu siseturuga kokkusobimatud.

2004. aasta tariifide puhul, mida rakendati õigusvastaselt, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, tuleb kõik abimaksed peatada ning juba makstud abi tagasi nõuda. Tagasinõutav summa vastab kõigi hüvitiste summale, mida tasakaalustusfond maksis äriühingutele Portovesme, ILA ja Eurallumina.

2005. aasta tariife, millest Itaalia teavitas nõuetekohaselt vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3, ei tohi kohaldada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Riigiabi, mida Itaalia kavatseb anda äriühingutele Portovesme Srl, Eurallumina SpA, ILA SpA ja Syndial SpA 14. märtsi 2005. aasta dekreetseaduse nr 35 (mis muudeti 14. mai 2005. aasta seaduseks nr 80/2005) artikli 11 lõike 12 alusel, ei ole siseturuga kokkusobiv.

2.   Seetõttu ei tohi abi anda.

Artikkel 2

Riigiabi, mida Itaalia õigusvastaselt andis peaministri 6. veebruari 2004. aasta dekreedi artikli 1 alusel, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, ettevõtjale Portovesme Srl 12 845 892,82 euro ulatuses, ettevõtjale Eurallumina SpA 5 208 152,05 euro ulatuses ning ettevõtjale ILA SpA 291 120,27 euro ulatuses, ei ole siseturuga kokkusobiv.

Artikkel 3

1.   Itaalia peab abisaajatelt artiklis 2 osutatud abi tagasi nõudma.

2.   Tagasinõutavalt summalt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil summa abisaaja käsutusse anti, kuni selle tegeliku tagasimaksmiseni.

3.   Intress arvutatakse liitintressina kooskõlas määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükiga.

4.   Itaalia tühistab kõik artiklis 2 osutatud tegemata abimaksed alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Artiklis 2 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Itaalia tagab käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.

Artikkel 5

1.   Itaalia esitab kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist komisjonile järgmise teabe:

| a) | abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intressid); |
| --- | --- |

a)

abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intressid);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagastada. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagastada.

2.   Itaalia teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud siseriiklike meetmete edenemisest, kuni artiklis 2 osutatud abi on täies ulatuses tagasi makstud. Itaalia esitab komisjoni nõudmisel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Samuti annab Itaalia üksikasjalikku teavet abisaaja tagasimakstud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 23. veebruar 2011

Komisjoni nimel

Joaquín ALMUNIA

asepresident

---

(1)  ELT C 30, 5.2.2005, lk 7 ja ELT C 145, 21.6.2006, lk 8.

1

(2)  ELT C 30, 5.2.2005, lk 7.

2

(3)  Komisjoni 19. novembri 2009. aasta otsus 2010/460 riigiabimeetmete C 38/A/04 (ex NN 58/04) ja C 36/B/06 (ex NN 38/06) kohta, mida Itaalia rakendas äriühingu Alcoa Trasformazioni suhtes (ELT L 227, 28.8.2010, lk 62).

3

(4)  ELT C 145, 21.6.2006, lk 8.

4

(5)  Tema Portoscusos ja San Gavinos asuvatele tehastele.

5

(6)  Alumiiniumoksiid on boksiidist saadud vahesaadus, mida kasutatakse alumiiniumisulatuseks. Suurt osa Eurallumina toodangust kasutavad Alcoa lähedal paiknevad sulatustehased.

6

(7)  Tariifikorda kirjeldatakse elektrienergia ülekande-, jagamis-, mõõtmis- ja müügiteenuse osutamist aastail 2004–2007 käsitlevate konsolideeritud eeskirjade artiklis 73 (Testo integrato delle disposizioni per l’erogazione dei servizi di trasmissione, distribuzione, misura e vendita dell’energia elettrica per il periodo di regolazione 2004-2007). Seda dokumenti koostab ja ajakohastab korrapäraselt elektrienergia- ja gaasiamet.

7

Testo integrato delle disposizioni per l’erogazione dei servizi di trasmissione, distribuzione, misura e vendita dell’energia elettrica per il periodo di regolazione 2004-2007

(8)  Tasakaalustusfond on avalik-õiguslik asutus, mis loodi 26. jaanuari 1948. aasta dekreetseaduse nr 98 alusel; see tegutseb elektrienergia- ja gaasiameti juhtnööride järgi ning tegeleb muu hulgas elektrienergia soodustariifidega seotud rahavoogudega (maksude kogumine ja lõplikele abisaajatele maksete tegemine).

8

(9)  Abisaajad võivad samuti lõpetada oma praegused tarnelepingud ning pöörduda otse ainuostja (Acquirente unico) ehk selliste tarbijate nõudluse koondamise eest vastutava riigiomandis asutuse poole, kes soovib, et need talle elektrit tarniks, ning kes hangib elektrit tarbijate nimel elektrienergia hulgimüügiturul parima võimaliku hinna eest. Kui hüvitiste saaja oleks valinud selle süsteemi, siis oleks riik võtnud hüvitiste arvutamisel aluseks ainuostja hinna. See kord oli välja töötatud selleks, et vähendada kava kulusid üldsuse jaoks, kuna see taunis abisaajatepoolset ebasoodsate tarnelepingute sõlmimist oma elektritarnijatega (mis oleks kaasa toonud suuremad hüvitised). See oli siiski vabatahtlik: abisaajatelt ei nõutud ainuostja poole pöördumist, et hüvitist saada.

9

Acquirente unico

(10)  Itaalia standardne elektritariif, mis kajastab elektrienergia kulude jätmist lõpptarbijate kanda, on jagatud tariifikomponentideks. Iga komponent on ette nähtud konkreetsete kulude rahastamiseks. Näiteks rahastatakse komponendiga A2 vanade tuumaelektrijaamade lammutamist, samal ajal kui komponendiga A3 rahastatakse taastuvenergiat tootvate käitiste ehitamist. Komponendiga A4 rahastati elektrienergia soodustariifi kavasid. Kõigi lõppkasutajate arve on nii üles ehitatud.

10

(11)  Elektrienergia- ja gaasiameti 17. detsembri 2004. aasta kiri tootmistegevuste ministeeriumile. Kättesaadava teabe põhjal ei ole Itaalia ametiasutused 2004. aasta dekreeti siiski ametlikult kehtetuks tunnistanud.

11

(12)  Selle all peetakse tõenäoliselt silmas ELi ja EMP turgu.

12

(13)  Kõnealuse artikliga pikendati Alcoa ja Terni tariife 2010. aastani.

13

(14)  Kohtuasja viide R.G. nr 2317/2005.

14

(15)  Eelkõige seadusandlik dekreet nr 79/1999, millega rakendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/92/EÜ elektri siseturu ühiseeskirjade kohta (EÜT L 27, 30.1.1997, lk 20).

15

(16)  Komisjoni 7. detsembri 2005. aasta otsus K/2005/4436/06 ja 7. veebruari 2007. aasta otsus K/2007/286/3.

16

(17)  Komisjoni 16. novembri 2004. aasta otsus K(2004) 4329 (ELT C 30, 5.2.2005, lk 7).

17

(18)  EÜT C 288, 1.10.1996, lk 4.

18

(19)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9, punktid 4.15–4.17 muudetud kujul (EÜT C 258, 9.9.2000, lk 5).

19

(20)  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.

20

(21)  Itaalia ametiasutused väitsid eelkõige, et hinnad energiamahukate ettevõtjate jaoks lepiti kokku kahepoolselt ja ei kuulunud seetõttu avaliku sektori valdkonda. See tähendas, et neil ei olnud võimalik määrata elektrienergia hindu, mida maksid abisaajad ja nende konkurendid muudes Itaalia piirkondades.

21

(22)  ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

22

(23)  Juhtum C 80/01 (alumiiniumoksiidi käsitlev juhtum, komisjoni otsus 2006/323/EÜ). Juhtum käsitles Sardiinias, Prantsusmaal Gardanne’i piirkonnas ja Iirimaal Shannoni piirkonnas alumiiniumoksiidi tootmisel kasutatava raske kütteõli aktsiisimaksust vabastamist.

23

(24)  Euroopa Kohtu 15. mai 1997. aasta otsus kohtuasjas C-355/95: Textilwerke Deggendorf vs. komisjon (EKL 1997, lk I–2549).

24

vs.

(25)  Vt käesoleva otsuse põhjendus 9.

25

(26)  Alumiiniumimaak, alumiiniumoksiidi tootmiseks kasutatav tooraine.

26

(27)  Käesoleva otsuse koostamise ajaks on Eurallumina tootmistegevuse lõpetamisest möödunud aasta ning töötajad saavad koondamishüvitist (cassa integrazione).

27

cassa integrazione

(28)  Dokument KOM(2004) 863 (lõplik).

28

(29)  13. märtsi 2001. aasta otsus kohtuasjas C-379/98 (EKL 2001, lk I–2099).

29

(30)  Itaalia hinnangu kohaselt pidid kõnealused infrastruktuurid valmima 2007. aastaks. Seoses juhtumitega C 13/2006 ja C 36b/2006 lükkas Itaalia valmimise eeldatava kuupäeva edasi 2010. aastale. Otsuse vastuvõtmise ajal ei olnud GALSI gaasijuhet valmis ehitatud (see saab eeldatavasti töökorda 2014. aastal) ning SAPEI merekaabel töötas üksnes osaliselt.

30

(31)  Konkurentsivõime, energeetika ja keskkonna kõrgetasemelise töörühma esimene aruanne „Contributing to an integrated approach on competitiveness, energy and the environment policies” („Toetades integreeritud lähenemisviisi konkurentsivõimele ning energia- ja keskkonnapoliitikale”) (http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/policy-integration/high-level-group/reference-material/index_en.htm). Kõrgetasemeline töörühm on foorum, kus osalevad komisjoni esindajad ja ärijuhid.

31

Contributing to an integrated approach on competitiveness, energy and the environment policies

(32)  Reservi kõrge tase (80 % võrgu maksimaalsest tarbimisest) kehtestati ministri 7. augusti 2000. aasta dekreediga.

32

(33)  See arv saadi, lisades ligikaudu 26 euro suurusele soodustariifile MWh kohta, hüvitise 37 eurot MWh kohta.

33

(34)  Vt nt Madalmaade katmikaiandusega tegelevaid ettevõtjaid käsitlev juhtum, komisjoni 13. veebruari 1985. aasta otsus 85/215/EMÜ maagaasi soodustariifi kohta, mida kohaldati Madalmaades katmikaiandusega tegelevate ettevõtjate suhtes (EÜT L 97, 4.4.1985, lk 49). Eelise olemasolu hindamiseks teatavate gaasihindade puhul kaalus komisjon tegelikke turutingimusi ja kohaldas turumajanduse tingimustes tegutseva turuosalise testi.

34

(35)  Vt näiteks Euroopa Kohtu 29. aprilli 2004. aasta otsus kohtuasjas C-372/97: Itaalia vs. komisjon (EKL 2004, lk I–3679, punkt 67).

35

vs.

(36)  Itaalia rakendas esimest liberaliseerimist käsitlevat direktiivi, direktiivi 96/92/EÜ dekreediga nr 79/1999 (vt joonealune märkus 15).

36

(37)  Kohtuasi T-332/06: Alcoa Trasformazioni (EKL 2009, lk II–29) (menetluses olev apellatsioonkaebus).

37

(38)  Euroopa Kohtu 26. septembri 1996. aasta otsus kohtuasjas C-241/94: Prantsusmaa vs. komisjon (EKL 1996, lk I–4551, punkt 34).

38

vs.

(39)  Vt nt eespool viidatud PreussenElektra kohtuasi, punkt 58.

39

(40)  Vt näiteks Euroopa Kohtu 16. mai 2002. aasta otsus C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon (Stardust Marine) (EKL 2002, lk I–4397, punkt 24).

40

vs.

(41)  Vt Euroopa Kohtu 22. märtsi 1977. aasta otsus kohtuasjas C-78/76: Steinicke & Weinlig (EKL 1977, lk 595), ja 25. juuni 1970. aasta otsus kohtuasjas C-47/69: Prantsusmaa vs. komisjon (Prantsuse tekstiil) (EKL 1970, lk 487).

41

vs.

(42)  Vt joonealune märkus 29.

42

(43)  Euroopa Kohtu 15. juuli 2004. aasta otsus kohtuasjas C-345/02: Pearle jt (EKL 2004, lk I–7139).

43

(44)  Esimese Astme Kohtu 20. septembri 2007. aasta otsus kohtuasjas T-136/05: Earl Salvat père & fils jt vs. komisjon, (EKL 2007, lk II–4063, punktid 137–165).

44

vs.

(45)  Euroopa Kohtu 7. juuni 1988. aasta otsus kohtuasjas C-57/86: Kreeka vs. komisjon (EKL 1988, lk 2855, punkt 12); eespool viidatud kohtuotsus PreussenElektra, ja Euroopa Kohtu 20. novembri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-126/01: Gemo (EKL 2003, lk I–13769, punkt 23).

45

vs.

(46)  Eespool viidatud kohtuotsused Stardust Marine, Pearle ja Earl Salvat.

46

(47)  17. juuli 2008. aasta otsus kohtuasjas C-206/06: Essent Netwerk Noord vs. Aluminium Delfzij (EKL 2008, lk I–5497, punktid 69 ja 70).

47

vs

(48)  Komisjoni 1. detsembri 2004. aasta otsus K(2004) 4333, juhtum nr 490/2000, Itaalia – elektrienergiasektori luhtunud kulud.

48

(49)  11. veebruari 2009. aasta otsus kohtuasjas T-25/07: Iride (EKL 2009, lk II–245, punkt 39).

49

(50)  Eespool viidatud kohtuasi Iride, punkt 28.

50

(51)  Vt Euroopa Kohtu 21. märtsi 1991. aasta otsus kohtuasjas C-303/88: Itaalia vs. komisjon (EKL 1991, lk I–1433), ja 25. juuni 1970. aasta otsus kohtuasjas C-47/69: Prantsusmaa vs. komisjon (EKL 1970, lk 487). Vt ka Esimese Astme Kohtu 5. aprilli 2006. aasta otsus kohtuasjas T-351/02: Deutsche Bahn vs. komisjon (EKL 2006, lk II–1047).

51

vs.

vs.

vs.

(52)  Euroopa Kohtu 13. juuli 1988. aasta otsus kohtuasjas C-102/87: Prantsusmaa vs. komisjon (EKL 1988, lk 4067, punkt 19), ja Euroopa Kohtu 21. märtsi 1991. aasta otsus kohtuasjas C-305/89: Itaalia vs. komisjon (EKL 1991, lk I–1603, punkt 26).

52

vs.

vs

(53)  Portovesme on hargmaise ettevõtja Glencore omanduses. Eurallumina kuulub Venemaa äriühingu Rusal omandusse.

53

(54)  Vt nt komisjoni otsused algatada uurimismenetlused seoses reguleeritud elektritariifidega Prantsusmaal (juhtum C 17/07, komisjoni 13. juuni 2007. aasta otsus nr C/2007/2392, ELT C 164, 18.7.2007, lk 9) ja Hispaanias (juhtum C 3/07, komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsus nr C/2007/123/3, ELT C 43, 27.2.2007, lk 9).

54

(55)  Euroopa Kohtu 14. veebruari 1990. aasta otsus kohtuasjas C-301/87: Prantsusmaa vs. komisjon (EKL 1990, lk I–307, punktid 32 ja 33); Esimese Astme Kohtu 30. aprilli 1998. aasta otsus kohtuasjas T-214/95: Vlaamse Gewest vs. komisjon (EKL 1998, lk II–717, punkt 67), ja Esimese Astme Kohtu otsus liidetud kohtuasjades T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97–T-607/97, T-1/98, T-3/98–T-6/98 ja T-23/98: Alzetta jt vs. komisjon (EKL 2000, lk II–2319, punkt 79).

55

vs.

vs.

vs.

(56)  Vt nt Euroopa Kohtu 17. septembri 1980. aasta otsus kohtuasjas 730/79: Philip Morris vs. komisjon (EKL 1980, lk 2671, punkt 11), ja 15. juuni 2006. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-393/04 ja C-41/05: Air Liquide Industries vs. Ville de Seraing ja Province de Liège (EKL 2006, lk I–5293).

56

vs.

vs.

(57)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määruse artikli 1 punkti b alapunkti v teises lauses on sätestatud: „Kui teatavad meetmed muutuvad abiks pärast tegevuse liberaliseerimist ühenduse õiguses, ei käsitleta neid meetmeid pärast liberaliseerimise kuupäeva enam olemasoleva abina.”

57

(58)  (EKL 1990, lk I–3891); vt ka 14. veebruari 1990. aasta otsus kohtuasjas C-301/87: Prantsusmaa vs. komisjon (EKL 1990, lk I–307, punkt 50).

58

vs.

(59)  EÜT C 37, 3.2.2001, lk 3 ja ELT C 82, 1.4.2008, lk 1.

59

(60)  Allikas: Indagine conoscitiva sullo stato della liberalizzazione dei settori dell’energia elettrica e del gas naturale, mai 2005.

60

Indagine conoscitiva sullo stato della liberalizzazione dei settori dell’energia elettrica e del gas naturale

(61)  Sardiinia oli ühendatud Itaalia maismaaosaga vananenud 270 MWh ühendusega SACOI. 2009. aastal hakkas tööle uue SAPEI merekaabli esimene osa.

61

(62)  Komisjoni teatis – määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 17 alusel algatatud Euroopa gaasi- ja elektrisektoreid käsitlev uurimine (lõpparuanne), SEK(2006) 1724, KOM(2006) 851 (lõplik).

62

(63)  HHI indeks Sardiinias varieerub 3 000 st 3 500 ni. Lõunatsoonis on HHI siiski kõrgem.

63

(64)  Sardiinias saab E.ON kehtestada hinna 67 % ööpäevast ja ENEL 29 % ööpäevast. Kui võtta arvesse ka külgnevaid alasid, siis ENEL kehtestab hinna Macrosud-Sardegna makropiirkonnas 63 % ööpäevast. MacroSud’i piirkonnas kehtestab ENEL hinna siiski 100 % ööpäevast.

64

(65)  2007. aastal oli keskmine hulgimüügihind Itaalias (baaskoormuselektri puhul üks-päev-ette-turul) IPEXil (Itaalia elektribörsil) 70,99 eurot MWh kohta võrreldes 37,97 euroga MWh kohta Saksamaa börsil EEX ja 40,78 euroga Prantsusmaa börsil Powernext.

65

(66)  2008. aasta elektrienergia- ja gaasiameti aruanne elektribörsi korraldaja GME (Gestore del Mercato Elettrico) andmete põhjal.

66

(67)  Komisjoni 16. oktoobri 2002. aasta otsus K(2002) 3715, Sardiinia maakond: meetmed väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate energiakulu vähendamiseks (EÜT C 132, 4.6.2002, lk 6).

67

(68)  Dokumendi koostamise ajal (2010. aasta detsember) toimib SAPEI kaabel osaliselt, samas kui GALSI gaasijuhtme kasutuselevõtmine ei toimu eeldatavasti enne 2014. aastat.

68

(69)  Tuleb märkida, et turuhindade muutused ei ole seotud ainult kütusehindade muutustega. Turuhinda tõstavad muud tegurid: Sardiiniale eriomastes tingimustes võivad nende hulka kuuluda turgu valitsevate operaatorite turuvõim, pakkumise ja nõudluse tasakaalutus või võrkudevahelise ühenduse probleemid. Itaalia meetod ei taga, et abi tegelik summa väheneb aja jooksul või jääb vähemalt stabiilseks.

69

(70)  Isegi kui ELi keskmine hind tõusis vähem kui 4 %, oleks tariifist tulenev eelis ikkagi suurenenud absoluutarvudes. Näiteks kui soodushind oli 30 eurot MWh kohta ja keskmine elektrihind Euroopas 60 eurot MWh kohta (hüvitis: 30 eurot), siis ELi keskmise hinna 3 % suurune tõus (tõstes hinna 61,8 euroni) oleks tariifi suurendanud 30,90 euroni. Uus hüvitis MWh kohta oleks 61,80 eurot – 30,90 eurot = 30,90 eurot, mistõttu abi summa on suurem.

70

(71)  Alumina juhtum, 7. detsembri 2005. aasta otsus 2006/323/EÜ.

71

(72)  Komisjoni 20. novembri 2007. aasta otsus riigiabi C 36/A/06 kohta, mida Itaalia andis äriühingutele ThyssenKrupp, Cementir ja Nuova Terni Industrie Chimiche, punktid 144 ja 145. Seda otsust kinnitas Üldkohus kohtuasjades T-53/08, T-62/08, T-63/08 ja T-64/08; (menetluses olev kaebus).

72

(73)  Joonealuses märkuses 3 viidatud otsus, punkt 244.

73

(74)  Vt joonealune märkus 31.

74

(75)  Näiteks väidab kõrgetasemeline töörühm oma kolmandas, 2007. aasta veebruari aruandes, et „[s]elle põhjal võib stiimulite, sealhulgas üldotstarbeliste toetuste ja riigiabi andmine olla õigustatud poliitikavahendina. Nende abil võidakse edendada vastutustundlikku sotsiaalset ja keskkonnakäitumist, piirkondlikku ühtekuuluvust, säästvat arengut ja kultuurilist mitmekesisust. Siiski tuleks neid kasutada üksnes selge turutõrke puhul, mil toetused on asjakohased vahendid hästi kindlaks määratud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks ning kui need ei moonuta konkurentsi ega kahjusta keskkonda. [...] Meetmed on põhjendatud, kui sellised toetused ohustavad muid poliitilisi eesmärke, nagu kliimamuutusega võitlemine, majanduskasvu ja tööhõivet käsitlev Lissaboni strateegia, energiaturgude nõuetekohane toimimine või juurdepääs toorainele ilma esialgseid eesmärke saavutamata.” (http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/policy-integration/high-level-group/reference-material/index_en.htm).

75

(76)  Euroopa Kohtu 20. märtsi 1997. aasta otsus C-24/95: Alcan Deutschland (EKL 1997, lk I–1591, punktid 25, 30 ja 31), ning 11. novembri 2004. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-183/02 P ja C-187/02: Demesa ja Territorio Histórico de Álava vs. komisjon (EKL 2004, lk I–10609, punkt 45).

76

vs.

(77)  Euroopa Kohtu 20. septembri 1990. aasta otsus C-5/89: Saksamaa vs. komisjon (EKL 1990, lk I–3437, punkt 16).

77

vs.

(78)  Kui algset Alumixi tariifi võimaldas otseselt riigi omandisse kuuluv elektritarnija ENEL, kelle käitumist peeti elektrienergia müümisel Alumixi hinnaga mõistliku turuosalise käitumiseks, siis 2004. aasta tariifi rahastas riik maksutaolisest lõivust saadud tulust.

78

(79)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

79

---

| 24.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/23

---

KOMISJONI OTSUS,

24. mai 2011,

riigiabi C 88/97 kohta, mida Prantsuse Vabariik andis Crédit Mutuel’ile

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 3436 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/747/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklile (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Association française des banques (edaspidi „AFB”), Chambre syndicale des banques populaires ja Crédit Agricole esitasid 25. jaanuaril 1991 kaebuse, väites, et Prantsusmaa on andnud Crédit Mutuel’ile riigiabi. |
| --- | --- |

(1)

Association française des banques (edaspidi „AFB”), Chambre syndicale des banques populaires ja Crédit Agricole esitasid 25. jaanuaril 1991 kaebuse, väites, et Prantsusmaa on andnud Crédit Mutuel’ile riigiabi.

| (2) | Esimene komisjoni teabenõue „livret bleu” kohta esitati 27. mai 1991. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(2)

Esimene komisjoni teabenõue „livret bleu” kohta esitati 27. mai 1991. aasta kirjas.

| (3) | Komisjon teatas 6. veebruari 1998. aasta kirjas Prantsuse ametiasutustele oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 108 lõige 2) ette nähtud menetlus võimalike abimeetmete kohta säästuhoiuste süsteemis „livret bleu” (2). |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas 6. veebruari 1998. aasta kirjas Prantsuse ametiasutustele oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 108 lõige 2) ette nähtud menetlus võimalike abimeetmete kohta säästuhoiuste süsteemis „livret bleu” (2).

| (4) | 8. aprillil 1998 vastasid Prantsuse ametiasutused küsimustele, mis komisjon oli esitanud oma menetluse algatamise otsuses. |
| --- | --- |

(4)

8. aprillil 1998 vastasid Prantsuse ametiasutused küsimustele, mis komisjon oli esitanud oma menetluse algatamise otsuses.

| (5) | 18. juunil 1998 saatis Crédit Mutuel komisjonile kirja, kus ta esitas argumendid, mille eesmärk oli lükata ümber menetluse algatamise otsuse aluseks olnud meetmete kvalifitseerimine riigiabiks, ning esitas „livret bleu” kohta analüütilise raamatupidamisarvestuse toimiku. Komisjonile esitasid oma märkused ka mitu huvitatud isikut (vt 3. ja 4. jagu, põhjendused 48–59) ning komisjon edastas need Prantsuse ametiasutustele 3. septembril 1998. |
| --- | --- |

(5)

18. juunil 1998 saatis Crédit Mutuel komisjonile kirja, kus ta esitas argumendid, mille eesmärk oli lükata ümber menetluse algatamise otsuse aluseks olnud meetmete kvalifitseerimine riigiabiks, ning esitas „livret bleu” kohta analüütilise raamatupidamisarvestuse toimiku. Komisjonile esitasid oma märkused ka mitu huvitatud isikut (vt 3. ja 4. jagu, põhjendused 48–59) ning komisjon edastas need Prantsuse ametiasutustele 3. septembril 1998.

| (6) | Kaebuse esitajad saatsid komisjonile 29. oktoobri 1999. aasta, 16. mai 2000. aasta, 16. oktoobri 2000. aasta ja 19. jaanuari 2001. aasta kirjades neli täiendavat kirjalikku avaldust, mis komisjon edastas Prantsuse ametiasutustele 21. veebruaril 2000 ja 3. novembril 2000. |
| --- | --- |

(6)

Kaebuse esitajad saatsid komisjonile 29. oktoobri 1999. aasta, 16. mai 2000. aasta, 16. oktoobri 2000. aasta ja 19. jaanuari 2001. aasta kirjades neli täiendavat kirjalikku avaldust, mis komisjon edastas Prantsuse ametiasutustele 21. veebruaril 2000 ja 3. novembril 2000.

| (7) | 5. veebruaril 2001 edastas komisjon Prantsuse ametiasutustele AFB-lt saadud dokumendid. |
| --- | --- |

(7)

5. veebruaril 2001 edastas komisjon Prantsuse ametiasutustele AFB-lt saadud dokumendid.

| (8) | 1998. aasta novembrist kuni 1999. aasta detsembrini tegi konsultant (3) (edaspidi „komisjoni konsultant”) komisjoni palvel „livret bleu” analüütilise raamatupidamise auditi. Konsultandi aruanne esitati 10. jaanuaril 2000 Prantsuse ametiasutustele ja Crédit Mutuel’ile läbivaatamiseks. 7. veebruaril 2000 korraldati komisjoni talituste ja neid abistava konsultandi, Prantsuse ametiasutuste ning Crédit Mutuel’i vahel seda aruannet käsitlev tehniline koosolek. |
| --- | --- |

(8)

1998. aasta novembrist kuni 1999. aasta detsembrini tegi konsultant (3) (edaspidi „komisjoni konsultant”) komisjoni palvel „livret bleu” analüütilise raamatupidamise auditi. Konsultandi aruanne esitati 10. jaanuaril 2000 Prantsuse ametiasutustele ja Crédit Mutuel’ile läbivaatamiseks. 7. veebruaril 2000 korraldati komisjoni talituste ja neid abistava konsultandi, Prantsuse ametiasutuste ning Crédit Mutuel’i vahel seda aruannet käsitlev tehniline koosolek.

| (9) | Komisjoni talitused palusid 14. septembri 1999. aasta kirjas Prantsuse ametiasutustel täpsustada Crédit Mutuel’ile antud üldhuvi pakkuvaid ülesandeid. Komisjoni talitused edastasid 21. veebruaril 2000, 3. novembril 2000 ja 5. veebruaril 2001 Prantsuse ametiasutustele märkuste esitamiseks mitmesuguseid dokumente, (4) mis kaebuse esitajad olid toimikusse lisanud ja mis käsitlesid „livret bleu” võimalikku „juurdemeelitavat mõju” (vt punkt 7.2.3, põhjendused 110 kuni 118). Prantsuse ametiasutused esitasid oma märkused 1. veebruaril 2001. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni talitused palusid 14. septembri 1999. aasta kirjas Prantsuse ametiasutustel täpsustada Crédit Mutuel’ile antud üldhuvi pakkuvaid ülesandeid. Komisjoni talitused edastasid 21. veebruaril 2000, 3. novembril 2000 ja 5. veebruaril 2001 Prantsuse ametiasutustele märkuste esitamiseks mitmesuguseid dokumente, (4) mis kaebuse esitajad olid toimikusse lisanud ja mis käsitlesid „livret bleu” võimalikku „juurdemeelitavat mõju” (vt punkt 7.2.3, põhjendused 110 kuni 118). Prantsuse ametiasutused esitasid oma märkused 1. veebruaril 2001.

| (10) | Euroopa Pangandusföderatsioon (EBF) esitas 11. aprillil 2000 komisjonile kaebuse, mis käsitles abi, mida Prantsuse riik andis Crédit Mutuel’ile „livret bleu” levitamise ainuõiguste kujul. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Pangandusföderatsioon (EBF) esitas 11. aprillil 2000 komisjonile kaebuse, mis käsitles abi, mida Prantsuse riik andis Crédit Mutuel’ile „livret bleu” levitamise ainuõiguste kujul.

| (11) | 2000. aasta maikuus tegi Confédération nationale du Crédit Mutuel Arthur Anderseni audiitorühingule ülesandeks vaadata üle Crédit Mutuel’i analüütilises raamatupidamisarvestuses kasutatud metoodika ja koostada „livret bleu” kohta kasumiaruanne. See ülesanne täideti 2000. aasta septembris, kui esitati säästutoodet „livret bleu” käsitleva kasumiaruande kohta üksikasjalik aruanne, milles hinnati, et „livret bleu” analüütilise raamatupidamisarvestuse tulem oli maksueelne kahjum suuruses 498 miljonit Prantsuse franki. See järeldus põhines „korrektiivide” arvessevõtmisel. Kõnealuse aruandega seoses korraldati 2. veebruaril 2001 koosolek komisjoni ja Crédit Mutuel’i vahel. Komisjoni esitatud märkuste järel palus Crédit Mutuel edastada Arthur Andersenil 8. veebruari 2001. aasta teatise, milles õigustati kasutatud meetodit, st nn „IARDiga [Crédit Mutuel’i kahjukindlustusalane tegevus (5)] seotud tegevuse ülekaalu korrigeerimise” meetodit, mida komisjoni talitused olid eriti kritiseerinud. |
| --- | --- |

(11)

2000. aasta maikuus tegi Confédération nationale du Crédit Mutuel Arthur Anderseni audiitorühingule ülesandeks vaadata üle Crédit Mutuel’i analüütilises raamatupidamisarvestuses kasutatud metoodika ja koostada „livret bleu” kohta kasumiaruanne. See ülesanne täideti 2000. aasta septembris, kui esitati säästutoodet „livret bleu” käsitleva kasumiaruande kohta üksikasjalik aruanne, milles hinnati, et „livret bleu” analüütilise raamatupidamisarvestuse tulem oli maksueelne kahjum suuruses 498 miljonit Prantsuse franki. See järeldus põhines „korrektiivide” arvessevõtmisel. Kõnealuse aruandega seoses korraldati 2. veebruaril 2001 koosolek komisjoni ja Crédit Mutuel’i vahel. Komisjoni esitatud märkuste järel palus Crédit Mutuel edastada Arthur Andersenil 8. veebruari 2001. aasta teatise, milles õigustati kasutatud meetodit, st nn „IARDiga [Crédit Mutuel’i kahjukindlustusalane tegevus (5)] seotud tegevuse ülekaalu korrigeerimise” meetodit, mida komisjoni talitused olid eriti kritiseerinud.

| (12) | 2001. aasta aprillis palus komisjon oma konsultandil teha kindlaks lahknevused tema aruande ja Arthur Anderseni aruande vahel ning fikseerida andmete ja metoodika muudatused, mille võiks vajaduse korral lisada tema varasemasse aruandesse. Komisjoni konsultandi uus lõpparuanne esitati 23. juulil 2001. Selles on „livret bleu” analüütilise raamatupidamisarvestuse tulemuseks hinnatud kapitaliseerimata kogukasum 1,074 miljardit Prantsuse franki (163,7 miljonit eurot). See aruanne edastati samal päeval Prantsuse ametiasutustele. Komisjoni, Prantsuse ametiasutuste, Crédit Mutuel’i ja Arthur Anderseni vahel 26. juuli 2006 peetud koosolekul teatasid Crédit Mutuel ja Arthur Andersen, et nad ei nõustu komisjoni konsultandi lõppjäreldustega. Arthur Andersen jäi oma varasemate järelduste juurde 13. septembri 2001. aasta dokumendis, mis edastati Prantsuse ametiasutuste 15. septembri 2001. aasta teatise lisas. Prantsuse ametiasutused saatsid komisjonile 26. oktoobril 2001 uue teatise, milles käsitletakse „livret bleu” õiguslikku analüüsi ühenduse konkurentsiõiguse seisukohalt, ning 7. jaanuari 2002. aasta teatise, milles käsitletakse avaliku teenuse osutamise ülesande kulusid ja meenutatakse ilma uut teavet esitamata arvandmeid, mis Crédit Mutuel oli juba esitanud. |
| --- | --- |

(12)

2001. aasta aprillis palus komisjon oma konsultandil teha kindlaks lahknevused tema aruande ja Arthur Anderseni aruande vahel ning fikseerida andmete ja metoodika muudatused, mille võiks vajaduse korral lisada tema varasemasse aruandesse. Komisjoni konsultandi uus lõpparuanne esitati 23. juulil 2001. Selles on „livret bleu” analüütilise raamatupidamisarvestuse tulemuseks hinnatud kapitaliseerimata kogukasum 1,074 miljardit Prantsuse franki (163,7 miljonit eurot). See aruanne edastati samal päeval Prantsuse ametiasutustele. Komisjoni, Prantsuse ametiasutuste, Crédit Mutuel’i ja Arthur Anderseni vahel 26. juuli 2006 peetud koosolekul teatasid Crédit Mutuel ja Arthur Andersen, et nad ei nõustu komisjoni konsultandi lõppjäreldustega. Arthur Andersen jäi oma varasemate järelduste juurde 13. septembri 2001. aasta dokumendis, mis edastati Prantsuse ametiasutuste 15. septembri 2001. aasta teatise lisas. Prantsuse ametiasutused saatsid komisjonile 26. oktoobril 2001 uue teatise, milles käsitletakse „livret bleu” õiguslikku analüüsi ühenduse konkurentsiõiguse seisukohalt, ning 7. jaanuari 2002. aasta teatise, milles käsitletakse avaliku teenuse osutamise ülesande kulusid ja meenutatakse ilma uut teavet esitamata arvandmeid, mis Crédit Mutuel oli juba esitanud.

| (13) | Teatises, mille Prantsuse ametiasutused saatsid komisjonile 26. oktoobril 2001, on selgitatud, miks need ametiasutused olid seisukohal, et i) „livret bleu” süsteem ei kujuta endast abi, ii) juhul kui komisjon otsustab abiks kvalifitseerimise kasuks, saab olla tegemist üksnes olemasoleva abiga, ja iii) igal juhul on tegemist siseturuga kokkusobiva abiga. |
| --- | --- |

(13)

Teatises, mille Prantsuse ametiasutused saatsid komisjonile 26. oktoobril 2001, on selgitatud, miks need ametiasutused olid seisukohal, et i) „livret bleu” süsteem ei kujuta endast abi, ii) juhul kui komisjon otsustab abiks kvalifitseerimise kasuks, saab olla tegemist üksnes olemasoleva abiga, ja iii) igal juhul on tegemist siseturuga kokkusobiva abiga.

| (14) | 15. jaanuari 2002. aasta otsusega (6) (edaspidi „tühistatud otsus”) tunnistas komisjon Prantsuse Vabariigi poolt Crédit Mutuel’ile antud riigiabi siseturuga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

(14)

15. jaanuari 2002. aasta otsusega (6) (edaspidi „tühistatud otsus”) tunnistas komisjon Prantsuse Vabariigi poolt Crédit Mutuel’ile antud riigiabi siseturuga kokkusobimatuks.

| (15) | 15. jaanuari 2002. aasta otsus tühistati Üldkohtu 18. jaanuari 2005. aasta otsusega (7). |
| --- | --- |

(15)

15. jaanuari 2002. aasta otsus tühistati Üldkohtu 18. jaanuari 2005. aasta otsusega (7).

| (16) | Komisjon ei esitanud Üldkohtu otsuse peale apellatsioonkaebust. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 266 lõikele 1 peab komisjon võtma selle kohtuotsuse täitmiseks vajalikud meetmed. Riigiabi valdkonnas tähendab see seda, et otsuse tühistamise järel suunatakse menetlus tagasi ametliku uurimise staadiumisse. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon ei esitanud Üldkohtu otsuse peale apellatsioonkaebust. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 266 lõikele 1 peab komisjon võtma selle kohtuotsuse täitmiseks vajalikud meetmed. Riigiabi valdkonnas tähendab see seda, et otsuse tühistamise järel suunatakse menetlus tagasi ametliku uurimise staadiumisse.

| (17) | 7. juuni 2006. aasta otsusega (8) (edaspidi „laiendamisotsus”) laiendas komisjon ametlikku uurimismenetlust ja selgitas võimaliku abi hindamise ulatust. |
| --- | --- |

(17)

7. juuni 2006. aasta otsusega (8) (edaspidi „laiendamisotsus”) laiendas komisjon ametlikku uurimismenetlust ja selgitas võimaliku abi hindamise ulatust.

| (18) | Prantsusmaa esitas 1. septembri 2006. aasta ja 7. septembri 2006. aasta kirjades komisjonile oma märkused laiendamisotsuse kohta. |
| --- | --- |

(18)

Prantsusmaa esitas 1. septembri 2006. aasta ja 7. septembri 2006. aasta kirjades komisjonile oma märkused laiendamisotsuse kohta.

| (19) | Euroopa Komisjon sai 19. septembril 2006„Association des Victimes du Crédit Mutuel’i” kaebuse. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Komisjon sai 19. septembril 2006„Association des Victimes du Crédit Mutuel’i” kaebuse.

| (20) | 13. oktoobri 2006. aasta kirjas laekusid komisjonile Crédit Mutuel’i märkused. |
| --- | --- |

(20)

13. oktoobri 2006. aasta kirjas laekusid komisjonile Crédit Mutuel’i märkused.

| (21) | Komisjon edastas Crédit Mutuel’i märkused Prantsuse ametiasutustele 31. oktoobri 2006. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon edastas Crédit Mutuel’i märkused Prantsuse ametiasutustele 31. oktoobri 2006. aasta kirjas.

| (22) | Komisjoni kahe, 22. septembri 2006. aasta ja 28. novembri 2006. aasta täiendava teabenõude järel esitas Prantsusmaa 8. novembri 2006. aasta ja 28. veebruari 2007. aasta kirjadega lisamärkused. |
| --- | --- |

(22)

Komisjoni kahe, 22. septembri 2006. aasta ja 28. novembri 2006. aasta täiendava teabenõude järel esitas Prantsusmaa 8. novembri 2006. aasta ja 28. veebruari 2007. aasta kirjadega lisamärkused.

| (23) | Komisjon kohtus Prantsuse ametiasutustega 19. detsembril 2006 ja Crédit Mutuel’iga 15. jaanuaril 2007. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon kohtus Prantsuse ametiasutustega 19. detsembril 2006 ja Crédit Mutuel’iga 15. jaanuaril 2007.

| (24) | 10. mail 2007 võttis komisjon EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 3 alusel (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 106 lõige 3) ja koostoimes EÜ asutamislepingu artiklitega 43 ja 49 (nüüd ELi toimimise lepingu artiklid 49 ja 56) vastu otsuse, mille kohaselt Prantsusmaa pidi kaotama Crédit Mutuel’i, Caisses d’Épargne ja Banque Populaire’i eriõigused (9)„livret bleu” (Crédit Mutuel’i puhul) ja „livret A” (Caisses d’Épargne ja La Poste’i puhul) levitamiseks (10). |
| --- | --- |

(24)

10. mail 2007 võttis komisjon EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 3 alusel (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 106 lõige 3) ja koostoimes EÜ asutamislepingu artiklitega 43 ja 49 (nüüd ELi toimimise lepingu artiklid 49 ja 56) vastu otsuse, mille kohaselt Prantsusmaa pidi kaotama Crédit Mutuel’i, Caisses d’Épargne ja Banque Populaire’i eriõigused (9)„livret bleu” (Crédit Mutuel’i puhul) ja „livret A” (Caisses d’Épargne ja La Poste’i puhul) levitamiseks (10).

| (25) | Kuna Prantsusmaa ei kaotanud „livret A” ja „livret bleu” levitamise eriõigusi 10. mai 2007. aasta otsuses määratud üheksakuulise tähtaja jooksul, algatas komisjon EÜ asutamislepingu artikliga 226 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 258) ette nähtud rikkumismenetluse, saates talle otsuse täitmata jätmise tõttu 5. juunil 2008 märgukirja. |
| --- | --- |

(25)

Kuna Prantsusmaa ei kaotanud „livret A” ja „livret bleu” levitamise eriõigusi 10. mai 2007. aasta otsuses määratud üheksakuulise tähtaja jooksul, algatas komisjon EÜ asutamislepingu artikliga 226 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 258) ette nähtud rikkumismenetluse, saates talle otsuse täitmata jätmise tõttu 5. juunil 2008 märgukirja.

| (26) | 19. septembril 2009 palus komisjon Prantsusmaalt uut teavet ning Prantsusmaa vastas sellele palvele 13. oktoobril 2009. |
| --- | --- |

(26)

19. septembril 2009 palus komisjon Prantsusmaalt uut teavet ning Prantsusmaa vastas sellele palvele 13. oktoobril 2009.

| (27) | 8. oktoobril 2009 lõpetas komisjon rikkumismenetluse, sest Prantsusmaa oli ellu viinud 1. jaanuari 2009. aasta reformi, millega liberaliseeriti „livret A” ja „livret bleu” levitamine, (11) ning täitnud seeläbi oma kohustuse lõpetada nende hoiuste levitamise eriõigused (12). |
| --- | --- |

(27)

8. oktoobril 2009 lõpetas komisjon rikkumismenetluse, sest Prantsusmaa oli ellu viinud 1. jaanuari 2009. aasta reformi, millega liberaliseeriti „livret A” ja „livret bleu” levitamine, (11) ning täitnud seeläbi oma kohustuse lõpetada nende hoiuste levitamise eriõigused (12).

| (28) | 2010. aastal esitas komisjon Crédit Mutuel’ile e-kirjadega mitu küsimust, millele viimane vastas samuti e-kirjadega. |
| --- | --- |

(28)

2010. aastal esitas komisjon Crédit Mutuel’ile e-kirjadega mitu küsimust, millele viimane vastas samuti e-kirjadega.

| (29) | Käesolev otsus lõpetab vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (13) artiklile 13 menetluse võimalike abielementide olemasolu kohta „livret bleu” süsteemis. |
| --- | --- |

(29)

Käesolev otsus lõpetab vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (13) artiklile 13 menetluse võimalike abielementide olemasolu kohta „livret bleu” süsteemis.

2.   „LIVRET BLEU” SÜSTEEMI KIRJELDUS

2.1.   Crédit Mutuel’i kirjeldus

| (30) | Crédit Mutuel on detsentraliseeritud panga- ja kindlustuskontsern, mis koosneb muutuva kapitaliga ühistupankade riigisisesest võrgust. Crédit Mutuel’i reguleeritakse 10. septembri 1947. aasta seadusega, millega on kehtestud koostöö põhimõtted. See on korraldatud kolmel tasandil: kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul. |
| --- | --- |

(30)

Crédit Mutuel on detsentraliseeritud panga- ja kindlustuskontsern, mis koosneb muutuva kapitaliga ühistupankade riigisisesest võrgust. Crédit Mutuel’i reguleeritakse 10. septembri 1947. aasta seadusega, millega on kehtestud koostöö põhimõtted. See on korraldatud kolmel tasandil: kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul.

| (31) | Kontsern Crédit Mutuel hõlmab kontserni kahe nime all (Crédit Mutuel ja Crédit Industriel et Commercial (edaspidi „CIC”)) ligikaudu 6 000 müügipunkti ja üle 72 000 töötaja. Crédit Mutuel’i kohalikud ühistupangad on seotud 18 piirkondliku liiduga, mis on ühinenud võrgu keskasutusega Confédération nationale du Crédit mutuel. CIC ühendab kuut piirkondlikku panka ja spetsialiseerunud tütarettevõtjaid nii Prantsusmaal kui ka rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

(31)

Kontsern Crédit Mutuel hõlmab kontserni kahe nime all (Crédit Mutuel ja Crédit Industriel et Commercial (edaspidi „CIC”)) ligikaudu 6 000 müügipunkti ja üle 72 000 töötaja. Crédit Mutuel’i kohalikud ühistupangad on seotud 18 piirkondliku liiduga, mis on ühinenud võrgu keskasutusega Confédération nationale du Crédit mutuel. CIC ühendab kuut piirkondlikku panka ja spetsialiseerunud tütarettevõtjaid nii Prantsusmaal kui ka rahvusvahelisel tasandil.

| (32) | Lisaks on Crédit Mutuel kontsern, millel on ühine juhatus, mis teostab üldist juhtimispoliitikat. Kontsern säilitab konföderatsiooni tasandil sisemise finantssolidaarsuse, mis kindlustab piirkondlike liitude likviidsuse. Oma tunnustelt moodustab kontsern konkurentsiõiguse seisukohalt üheainsa ettevõtja, sest sellel on üks keskne otsustuskeskus. |
| --- | --- |

(32)

Lisaks on Crédit Mutuel kontsern, millel on ühine juhatus, mis teostab üldist juhtimispoliitikat. Kontsern säilitab konföderatsiooni tasandil sisemise finantssolidaarsuse, mis kindlustab piirkondlike liitude likviidsuse. Oma tunnustelt moodustab kontsern konkurentsiõiguse seisukohalt üheainsa ettevõtja, sest sellel on üks keskne otsustuskeskus.

2.2.   „Livret bleu” kirjeldus

| (33) | „Livret bleu” oli riigi reguleeritud säästuhoiuse tüüp, mida levitas vaid Crédit Mutuel. |
| --- | --- |

(33)

„Livret bleu” oli riigi reguleeritud säästuhoiuse tüüp, mida levitas vaid Crédit Mutuel.

| (34) | Kõnealuse finantstoote suhtes kehtis 1975. aasta paranduseelarve seaduse (14) alusel osaline maksuvabastus. Hoiustajatele hoiustatud summade pealt makstavad intressid olid kahe kolmandiku ulatuses maksuvabad. Riik määras „livret bleu” hoiustajatele makstava brutointressi määra kindlaks nii, et pärast maksu kinnipidamist (15) oli netomäär sama nagu täielikult maksust vabastatud „livret A” puhul. |
| --- | --- |

(34)

Kõnealuse finantstoote suhtes kehtis 1975. aasta paranduseelarve seaduse (14) alusel osaline maksuvabastus. Hoiustajatele hoiustatud summade pealt makstavad intressid olid kahe kolmandiku ulatuses maksuvabad. Riik määras „livret bleu” hoiustajatele makstava brutointressi määra kindlaks nii, et pärast maksu kinnipidamist (15) oli netomäär sama nagu täielikult maksust vabastatud „livret A” puhul.

| (35) | Riik määras „livret bleu” intressimäära inflatsioonist kõrgemale tasemele, mis oli seotud rahaturuga. Viimane „livret bleu” netointressimäär enne, kui see säästuhoiustamise toode 1. jaanuari 2009. aasta reformiga kaotati (vt põhjendus 41), oli 4 % (16). Maksimaalne summa, mille hoiustajad said „livret bleu” kontole kanda, oli 15 300 eurot. „Livret bleu” säästuhoiuste kogusumma kasvas 13 miljardilt eurolt (85 miljardit Prantsuse franki) 1991. aastal 22 miljardi euroni 2008. aastal. |
| --- | --- |

(35)

Riik määras „livret bleu” intressimäära inflatsioonist kõrgemale tasemele, mis oli seotud rahaturuga. Viimane „livret bleu” netointressimäär enne, kui see säästuhoiustamise toode 1. jaanuari 2009. aasta reformiga kaotati (vt põhjendus 41), oli 4 % (16). Maksimaalne summa, mille hoiustajad said „livret bleu” kontole kanda, oli 15 300 eurot. „Livret bleu” säästuhoiuste kogusumma kasvas 13 miljardilt eurolt (85 miljardit Prantsuse franki) 1991. aastal 22 miljardi euroni 2008. aastal.

| (36) | „Livret bleu” tunnused – vahendite kohe kättesaadavaks tegemine, alates 15 eurost lubatud maksed, kulude puudumine (eelkõige avamistasu) jne – eeldas suurt likviidsust. Peale selle oli võimalik teha „livret bleu” kontolt automaatseid makseid riigikassasse või avalik-õiguslikele ettevõtjatele, nagu EDF või France Télécom. Eraisikutele ette nähtud säästutoode „livret bleu” sarnanes seega teatud mõttes arvelduskontoga. |
| --- | --- |

(36)

„Livret bleu” tunnused – vahendite kohe kättesaadavaks tegemine, alates 15 eurost lubatud maksed, kulude puudumine (eelkõige avamistasu) jne – eeldas suurt likviidsust. Peale selle oli võimalik teha „livret bleu” kontolt automaatseid makseid riigikassasse või avalik-õiguslikele ettevõtjatele, nagu EDF või France Télécom. Eraisikutele ette nähtud säästutoode „livret bleu” sarnanes seega teatud mõttes arvelduskontoga.

| (37) | „Livret bleu” kaudu kogutud vahendite kasutamisega seotud kohustused muutusid aja jooksul. |
| --- | --- |

(37)

„Livret bleu” kaudu kogutud vahendite kasutamisega seotud kohustused muutusid aja jooksul.

| (38) | Esialgu oli Crédit Mutuel kohustatud eraldama 50 % vahenditest (1983. aastal (17) suurendati seda määra 65 protsendini vahenditest ja 80 protsendini vastuvõetud uutest hoiustest) nn üldistes huvides kasutamiseks (eelkõige kohalike omavalitsuste ja muude avalik-õiguslike asutuste rahastamiseks); saldot võis pank vabalt kasutada (edaspidi „vabalt valitud kasutusviisid”). |
| --- | --- |

(38)

Esialgu oli Crédit Mutuel kohustatud eraldama 50 % vahenditest (1983. aastal (17) suurendati seda määra 65 protsendini vahenditest ja 80 protsendini vastuvõetud uutest hoiustest) nn üldistes huvides kasutamiseks (eelkõige kohalike omavalitsuste ja muude avalik-õiguslike asutuste rahastamiseks); saldot võis pank vabalt kasutada (edaspidi „vabalt valitud kasutusviisid”).

| (39) | Seda süsteemi muudeti põhjalikult 27. septembri 1991. aasta määrusega, (18) millega „livret bleu” ühtlustati „livret A” süsteemiga. Alates sellest määrusest koondati kogu uute säästuhoiuste summa (19) Caisse des dépôts et consignations’i (edaspidi „CDC”), kes vastutasuks maksis Crédit Mutuel’ile maakleritasu. Selleks tasuks määrati algselt 1,3 % CDC arvele kantud „livret bleu” säästuhoiuste summast, 1. jaanuaril 2005 alandati seda 1,2 protsendini ja 1. novembril 2005 1,1 protsendini. CDC kasutab Crédit Mutuel’i kogutud vahendeid peamiselt sotsiaalkorterite rahastamiseks. |
| --- | --- |

(39)

Seda süsteemi muudeti põhjalikult 27. septembri 1991. aasta määrusega, (18) millega „livret bleu” ühtlustati „livret A” süsteemiga. Alates sellest määrusest koondati kogu uute säästuhoiuste summa (19) Caisse des dépôts et consignations’i (edaspidi „CDC”), kes vastutasuks maksis Crédit Mutuel’ile maakleritasu. Selleks tasuks määrati algselt 1,3 % CDC arvele kantud „livret bleu” säästuhoiuste summast, 1. jaanuaril 2005 alandati seda 1,2 protsendini ja 1. novembril 2005 1,1 protsendini. CDC kasutab Crédit Mutuel’i kogutud vahendeid peamiselt sotsiaalkorterite rahastamiseks.

| (40) | Peale selle väljendus see süsteemi põhjalik muutmine olemasolevate säästuhoiuste kogusumma järkjärgulises ümberkandmises (20). Alates 27. septembri 1991. aasta määrusest kuni 1999. aasta esimese poolaastani vähenes olemasolevate summade „üldistes huvides kasutamise” ja „vabalt valitud kasutusviiside” osakaal seni, kuni kogu säästuhoiuste summa kanti üle CDCsse.














  Miljardites Prantsuse frankides ja protsentides | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine säästuhoiuste kogusumma aastas | 85,5 | 83 | 80,2 | 83,4 | 88,7 | 91,5 | 92,7 | 98,1 | 98,7 |
| CDCsse koondamine | 1 % | 7 % | 12 % | 24 % | 39 % | 46 % | 51 % | 69 % | 100 % |
| Üldistes huvides kasutamine | 67 % | 54 % | 46 % | 35 % | 27 % | 20 % | 15 % | 10 % | 0 % |
| Vabalt valitud kasutusviis | 32 % | 39 % | 42 % | 41 % | 35 % | 34 % | 34 % | 21 % | 0 % |
| Allikas: Littlejohn Fraser |

(40)

Peale selle väljendus see süsteemi põhjalik muutmine olemasolevate säästuhoiuste kogusumma järkjärgulises ümberkandmises (20). Alates 27. septembri 1991. aasta määrusest kuni 1999. aasta esimese poolaastani vähenes olemasolevate summade „üldistes huvides kasutamise” ja „vabalt valitud kasutusviiside” osakaal seni, kuni kogu säästuhoiuste summa kanti üle CDCsse.

Miljardites Prantsuse frankides ja protsentides

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

Keskmine säästuhoiuste kogusumma aastas

85,5

83

80,2

83,4

88,7

91,5

92,7

98,1

98,7

CDCsse koondamine

1 %

7 %

12 %

24 %

39 %

46 %

51 %

69 %

100 %

Üldistes huvides kasutamine

67 %

54 %

46 %

35 %

27 %

20 %

15 %

10 %

0 %

Vabalt valitud kasutusviis

32 %

39 %

42 %

41 %

35 %

34 %

34 %

21 %

0 %

Allikas: Littlejohn Fraser

| (41) | 1. jaanuaril 2009 jõustus „livret A” ja „livret bleu” reform, mis võimaldab kõikidel pankadel levitada säästutoodet „livret A”, lõpetades „livret A” ja „livret bleu” vahelise eristuse. Alates 1. jaanuarist 2009 ei ole Crédit Mutuel’i „livret bleu” muud kui „livret A”, mida turustatakse teise nime all. „Livret bleu” olemasolu ja seega Crédit Mutuel’i ainuõigus selle levitamiseks lõppes nimetatud kuupäeval. |
| --- | --- |

(41)

1. jaanuaril 2009 jõustus „livret A” ja „livret bleu” reform, mis võimaldab kõikidel pankadel levitada säästutoodet „livret A”, lõpetades „livret A” ja „livret bleu” vahelise eristuse. Alates 1. jaanuarist 2009 ei ole Crédit Mutuel’i „livret bleu” muud kui „livret A”, mida turustatakse teise nime all. „Livret bleu” olemasolu ja seega Crédit Mutuel’i ainuõigus selle levitamiseks lõppes nimetatud kuupäeval.

2.3.   Menetluse algatamise/laiendamise põhjuste kirjeldus

| (42) | Nagu on märgitud laiendamisotsuses, (21) pidas komisjon võimalikuks, et Prantsusmaa andis Crédit Mutuel’ile maakleritasu kaudu abi. |
| --- | --- |

(42)

Nagu on märgitud laiendamisotsuses, (21) pidas komisjon võimalikuks, et Prantsusmaa andis Crédit Mutuel’ile maakleritasu kaudu abi.

| (43) | Euroopa Kohtu otsusest Altmark tuleneb, et avalike teenuste eest makstav hüvitis ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses, kui see vastab teatavatele kumulatiivsetele tingimustele, mis on nimetatud 24. juuli 2003. aasta kohtuotsuses Altmark (22). |
| --- | --- |

(43)

Euroopa Kohtu otsusest Altmark tuleneb, et avalike teenuste eest makstav hüvitis ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses, kui see vastab teatavatele kumulatiivsetele tingimustele, mis on nimetatud 24. juuli 2003. aasta kohtuotsuses Altmark (22).

| (44) | Komisjon leidis oma laiendamisotsuses, et kohtuotsuse Altmark neljas tingimus ei saa olla täidetud, sest riik ei määranud avaliku teenuse osutamise ülesannet võtta vastu üürile antavate sotsiaalkorterite rahastamiseks ette nähtud hoiused parimale pakkujale riigihankemenetluse teel, vaid otse Crédit Mutuel’iga peetud läbirääkimiste teel, mis ei anna iseenesest mingit tagatist, et Crédit Mutuel’ile antud tasu ei ole suurem kui hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja küsitud tasu. Peale selle leiab komisjon, et Prantsuse ametiasutused ei tõendanud, et hüvitise tase määrati kindlaks pangandussektori keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kulude alusel. Asjaolust, et Prantsuse ametiasutused rõhutavad, et Crédit Mutuel on hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja, ei piisa selle tõendamiseks, et hüvitise tase määrati kindlaks selliste kulude analüüsi alusel, mida kannaks hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kohtuotsuse Altmark tähenduses. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon leidis oma laiendamisotsuses, et kohtuotsuse Altmark neljas tingimus ei saa olla täidetud, sest riik ei määranud avaliku teenuse osutamise ülesannet võtta vastu üürile antavate sotsiaalkorterite rahastamiseks ette nähtud hoiused parimale pakkujale riigihankemenetluse teel, vaid otse Crédit Mutuel’iga peetud läbirääkimiste teel, mis ei anna iseenesest mingit tagatist, et Crédit Mutuel’ile antud tasu ei ole suurem kui hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja küsitud tasu. Peale selle leiab komisjon, et Prantsuse ametiasutused ei tõendanud, et hüvitise tase määrati kindlaks pangandussektori keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kulude alusel. Asjaolust, et Prantsuse ametiasutused rõhutavad, et Crédit Mutuel on hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja, ei piisa selle tõendamiseks, et hüvitise tase määrati kindlaks selliste kulude analüüsi alusel, mida kannaks hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kohtuotsuse Altmark tähenduses.

| (45) | Komisjon on seisukohal, et maakleritasu oli riigi ressurss, mis võis kujutada endast konkurentsi moonutavat ja liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutavat valikulist eelist, millest komisjonile ei ole teatatud. Maakleritasu võis seega sisaldada ebaseadusliku abi elemente. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon on seisukohal, et maakleritasu oli riigi ressurss, mis võis kujutada endast konkurentsi moonutavat ja liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutavat valikulist eelist, millest komisjonile ei ole teatatud. Maakleritasu võis seega sisaldada ebaseadusliku abi elemente.

| (46) | Oma laiendamisotsuses pidas komisjon võimalikuks, et see meede ei ole kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikega 2 (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 106 lõige 2), ja ei pidanud ühtki EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiked 2 ja 3) nimetatud eranditest kohaldatavaks. |
| --- | --- |

(46)

Oma laiendamisotsuses pidas komisjon võimalikuks, et see meede ei ole kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikega 2 (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 106 lõige 2), ja ei pidanud ühtki EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiked 2 ja 3) nimetatud eranditest kohaldatavaks.

| (47) | Nimelt näis komisjonile oma konsultandi arvutuste põhjal võimalik, et hüvitise summa ületas avaliku teenindamise kohustuse täitmisega (üürile antavate sotsiaalkorterite rahastamiseks ettenähtud hoiuste vastuvõtmine) tekkivate kulude katmiseks vajalikku summat, arvestades selle kohustusega seotud tulu ja mõistlikku kasumit. Komisjon meenutas, et hüvitise summa peab hõlmama kõiki riigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antavaid eeliseid, ning võttis seetõttu hüvitise arvutamisel arvesse mitte ainult CDCsse koondatud hoiuste vastuvõtmise netokulu, vaid ka üldistes huvides kasutamise ja vabalt valitud kasutamise netotulemit (kulu või kasumit). Komisjoni konsultandi aruandest nähtus, et Crédit Mutuel’ile maksti aastate 1991, 1992, 1993 ja 1998 eest liigset hüvitist. |
| --- | --- |

(47)

Nimelt näis komisjonile oma konsultandi arvutuste põhjal võimalik, et hüvitise summa ületas avaliku teenindamise kohustuse täitmisega (üürile antavate sotsiaalkorterite rahastamiseks ettenähtud hoiuste vastuvõtmine) tekkivate kulude katmiseks vajalikku summat, arvestades selle kohustusega seotud tulu ja mõistlikku kasumit. Komisjon meenutas, et hüvitise summa peab hõlmama kõiki riigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antavaid eeliseid, ning võttis seetõttu hüvitise arvutamisel arvesse mitte ainult CDCsse koondatud hoiuste vastuvõtmise netokulu, vaid ka üldistes huvides kasutamise ja vabalt valitud kasutamise netotulemit (kulu või kasumit). Komisjoni konsultandi aruandest nähtus, et Crédit Mutuel’ile maksti aastate 1991, 1992, 1993 ja 1998 eest liigset hüvitist.

3.   KAEBUSE ESITAJATE ARGUMENDID

| (48) | Kaebuse esitajate argumente tutvustas komisjon oma 6. veebruari 1998. aasta otsuses, mis käsitles menetluse algatamist EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 108 lõige 2) alusel. Peale seda edastatud täiendavad avaldused sisaldavad järgmisi uusi argumente. |
| --- | --- |

(48)

Kaebuse esitajate argumente tutvustas komisjon oma 6. veebruari 1998. aasta otsuses, mis käsitles menetluse algatamist EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 108 lõige 2) alusel. Peale seda edastatud täiendavad avaldused sisaldavad järgmisi uusi argumente.

| (49) | „Livret bleu” juurdemeelitavat mõju käsitlevas AFB teatises (ajakohastatud 1999. aasta veebruari lõpus ja edastatud komisjonile 1999. aasta oktoobris) on panga puhastulu, mis tekkis tänu „livret bleu” juurdemeelitavale mõjule, hinnatud 17 miljardile Prantsuse frangile (2,6 miljardit eurot), eeldusel et Crédit Mutuel’i turuosa suurenemine kõikides segmentides ajavahemikul 1986–1997 on tingitud üksnes „livret bleu” levitamisest. |
| --- | --- |

(49)

„Livret bleu” juurdemeelitavat mõju käsitlevas AFB teatises (ajakohastatud 1999. aasta veebruari lõpus ja edastatud komisjonile 1999. aasta oktoobris) on panga puhastulu, mis tekkis tänu „livret bleu” juurdemeelitavale mõjule, hinnatud 17 miljardile Prantsuse frangile (2,6 miljardit eurot), eeldusel et Crédit Mutuel’i turuosa suurenemine kõikides segmentides ajavahemikul 1986–1997 on tingitud üksnes „livret bleu” levitamisest.

| (50) | Caisse Nationale du Crédit Agricole’i teostatud uuringus, mis esitati 2000. aasta mais, on analüüsitud Crédit Mutuel’i kontorite arvu muutumist. Selgub, et alaliste kontorite hulk kahanes aastatel 1991–1994, seejärel kasvas järk-järgult, saavutades 1998. aastal taas 1990. aasta taseme. Areng oli piirkonniti erinev: alaliste kontorite hulk ning seejärel ajutiste kontorite hulk kahanes piirkondades, kus Crédit Mutuel oli seni olnud hästi esindatud (Pays de Loire, Bretagne, Alsace), samal ajal kui teistes piirkondades see kasvas. Seega on võimalik, et Crédit Mutuel vähendas oma esindatust maapiirkondades, et suurendada oma kohalolu linnapiirkondades. Need andmed näivad lükkavat ümber Crédit Mutuel’i väited, et ta oli 1990. aastatel sunnitud säilitama tugevat esindatust maapiirkondades. Kõnealused andmed viitavad ka sellele, et Crédit Mutuel suudab säilitada erakordselt tiheda kontorite võrgu isegi pärast seda, kui on kaotatud igasugune riigi kontroll. |
| --- | --- |

(50)

Caisse Nationale du Crédit Agricole’i teostatud uuringus, mis esitati 2000. aasta mais, on analüüsitud Crédit Mutuel’i kontorite arvu muutumist. Selgub, et alaliste kontorite hulk kahanes aastatel 1991–1994, seejärel kasvas järk-järgult, saavutades 1998. aastal taas 1990. aasta taseme. Areng oli piirkonniti erinev: alaliste kontorite hulk ning seejärel ajutiste kontorite hulk kahanes piirkondades, kus Crédit Mutuel oli seni olnud hästi esindatud (Pays de Loire, Bretagne, Alsace), samal ajal kui teistes piirkondades see kasvas. Seega on võimalik, et Crédit Mutuel vähendas oma esindatust maapiirkondades, et suurendada oma kohalolu linnapiirkondades. Need andmed näivad lükkavat ümber Crédit Mutuel’i väited, et ta oli 1990. aastatel sunnitud säilitama tugevat esindatust maapiirkondades. Kõnealused andmed viitavad ka sellele, et Crédit Mutuel suudab säilitada erakordselt tiheda kontorite võrgu isegi pärast seda, kui on kaotatud igasugune riigi kontroll.

| (51) | AFB saatis komisjonile 4. juunil 1998. aastal kirja, mis kinnitas, et CDCsse koondatud „livret bleu” säästuhoiuste summalt võetav 1,3 % suurune tasu oli liiga suur, sest Caisse d’Épargne ja La Poste said samal ajal CDC-lt vastavalt 1,20 % ja 1,50 % „livret A” vahenditest, mis olid samuti koondatud CDCsse. AFB märkis selles kirjas, et ta tegi 1997. aastal Prantsuse ametiasutustele ettepaneku tagada „livret bleu” hoiuste vastuvõtmine üksnes 1 % tasu eest, kuid valitsus ei vastanud sellele pakkumisele. AFB rõhutas eelkõige, et parlamendiliikme hr Douyère’i 1998. aasta aprillikuu aruandes Caisse d’épargne’i ajakohastamise kohta on märgitud, et keskmise Caisse d’épargne’i ühistupanga, nagu näiteks Burgundia Caisse d’épargne’i hoiuste vastuvõtmise kulu on 0,96 % hoiuste summalt ning ei ole mingit põhjust, miks Crédit Mutuel’i halduskulud oleksid suuremad. |
| --- | --- |

(51)

AFB saatis komisjonile 4. juunil 1998. aastal kirja, mis kinnitas, et CDCsse koondatud „livret bleu” säästuhoiuste summalt võetav 1,3 % suurune tasu oli liiga suur, sest Caisse d’Épargne ja La Poste said samal ajal CDC-lt vastavalt 1,20 % ja 1,50 % „livret A” vahenditest, mis olid samuti koondatud CDCsse. AFB märkis selles kirjas, et ta tegi 1997. aastal Prantsuse ametiasutustele ettepaneku tagada „livret bleu” hoiuste vastuvõtmine üksnes 1 % tasu eest, kuid valitsus ei vastanud sellele pakkumisele. AFB rõhutas eelkõige, et parlamendiliikme hr Douyère’i 1998. aasta aprillikuu aruandes Caisse d’épargne’i ajakohastamise kohta on märgitud, et keskmise Caisse d’épargne’i ühistupanga, nagu näiteks Burgundia Caisse d’épargne’i hoiuste vastuvõtmise kulu on 0,96 % hoiuste summalt ning ei ole mingit põhjust, miks Crédit Mutuel’i halduskulud oleksid suuremad.

| (52) | Konsultatsioonibüroo Glais 2000. aasta augusti seisukohas, mille ta esitas AFB palvel, on välja toodud statistilised andmed konkurentsieelise kohta, mille „livret bleu” levitamise ainuõigus Crédit Mutuel’ile oli andnud. Aegridade analüüs näitab, et „livret bleu” hoiuste kogusumma ja teiste hoiuste kogusummade puhul registreeriti oluline suurenemine kuni pöördepunktini aastatel 1985–1987. Majapidamistele antud laenude mahu kasv jätkub pärast nimetatud aastaid ja on Crédit Mutuel’i puhul suurem kui tema põhikonkurentide puhul. Büroo Glais’ ekspert järeldas sellest, et „tundub, et „livret bleu” on seega mõjunud klientidele ligitõmbavalt ja alates 1980. aastate keskpaigast tundub positiivne mõju olevat jätkunud ilma hoiuste kasvuta. Seega tundub, et Crédit Mutuel’i ekspansiivset strateegiat rahastasid sellest ajast alates algselt saadud püsikliendid”. Võttes aluseks eelkõige juhuslike majanduskriiside püsivuse näitaja, mis saadakse tegevusega seotud muutujate põhjal, ja luues laenude nõudlusega seotud lihtsal võrrandil põhineva mudeli, järeldas ekspert, et Crédit Mutuel’i tegevusel (eelkõige laenudega seotud tegevusel) ei tundunud olevat sidet pangandusturu keskmise arenguga. Ekspert seletas seda nähtust asjaoluga, et Crédit Mutuel’i kliendid on teiste pangavõrkude klientidega võrreldes püsivamad, näiteks „livret bleu” kaudu. |
| --- | --- |

(52)

Konsultatsioonibüroo Glais 2000. aasta augusti seisukohas, mille ta esitas AFB palvel, on välja toodud statistilised andmed konkurentsieelise kohta, mille „livret bleu” levitamise ainuõigus Crédit Mutuel’ile oli andnud. Aegridade analüüs näitab, et „livret bleu” hoiuste kogusumma ja teiste hoiuste kogusummade puhul registreeriti oluline suurenemine kuni pöördepunktini aastatel 1985–1987. Majapidamistele antud laenude mahu kasv jätkub pärast nimetatud aastaid ja on Crédit Mutuel’i puhul suurem kui tema põhikonkurentide puhul. Büroo Glais’ ekspert järeldas sellest, et „tundub, et „livret bleu” on seega mõjunud klientidele ligitõmbavalt ja alates 1980. aastate keskpaigast tundub positiivne mõju olevat jätkunud ilma hoiuste kasvuta. Seega tundub, et Crédit Mutuel’i ekspansiivset strateegiat rahastasid sellest ajast alates algselt saadud püsikliendid”. Võttes aluseks eelkõige juhuslike majanduskriiside püsivuse näitaja, mis saadakse tegevusega seotud muutujate põhjal, ja luues laenude nõudlusega seotud lihtsal võrrandil põhineva mudeli, järeldas ekspert, et Crédit Mutuel’i tegevusel (eelkõige laenudega seotud tegevusel) ei tundunud olevat sidet pangandusturu keskmise arenguga. Ekspert seletas seda nähtust asjaoluga, et Crédit Mutuel’i kliendid on teiste pangavõrkude klientidega võrreldes püsivamad, näiteks „livret bleu” kaudu.

| (53) | Teises avalduses (detsember 2000) pakkus konsultatsioonibüroo Glais välja uue ökonomeetrilise analüüsi iga pangavõrgu klientide lojaalsuse taseme kohta. Selle tulemused kinnitavad eksperdi sõnul eeldust, et Crédit Mutuel’il ja Caisse d’Épargne’il on vahendeid, mis võimaldavad neil oma kliente palju paremini säilitada kui teistel pankadel. Kuid on võimatu kindlaks teha, kas kõnealuse klientide suurema püsivuse algpõhjuseks on maksuvaba säästutoote levitamine või tiheda, erinevates piirkondades asuvate filiaalide võrgustiku kasutamine (kaks ühist vahendit, mis nendel võrgustikel on). |
| --- | --- |

(53)

Teises avalduses (detsember 2000) pakkus konsultatsioonibüroo Glais välja uue ökonomeetrilise analüüsi iga pangavõrgu klientide lojaalsuse taseme kohta. Selle tulemused kinnitavad eksperdi sõnul eeldust, et Crédit Mutuel’il ja Caisse d’Épargne’il on vahendeid, mis võimaldavad neil oma kliente palju paremini säilitada kui teistel pankadel. Kuid on võimatu kindlaks teha, kas kõnealuse klientide suurema püsivuse algpõhjuseks on maksuvaba säästutoote levitamine või tiheda, erinevates piirkondades asuvate filiaalide võrgustiku kasutamine (kaks ühist vahendit, mis nendel võrgustikel on).

| (54) | Käesoleva menetluse kõrvalise küsimusena sai komisjon ka kaebuse esitajate täiendava avalduse, mille kohaselt oli kontserni CIC ostmine Crédit Mutuel’i poolt 1997. aasta aprillis, mil see eelnevalt avalik-õiguslikule kindlustuskontsernile GAN kuulunud pangandusasutus erastati, olnud võimalik tänu abile, mis Crédit Mutuel oli saanud „livret bleu” eest, ja mille tulemusena tema turuosa kasvas 2 protsendilt 1969. aastal ligikaudu 6,9 protsendini 1997. aastal. Kaebuse esitajate väitel kasvasid ettevõtja omavahendid tänu kõnealusele abile kiiresti, tõustes 650 miljonilt Prantsuse frangilt (99 miljonit eurot) 1974. aastal 47,3 miljardi Prantsuse frangini (7,2 miljardit eurot) 1997. aastal. |
| --- | --- |

(54)

Käesoleva menetluse kõrvalise küsimusena sai komisjon ka kaebuse esitajate täiendava avalduse, mille kohaselt oli kontserni CIC ostmine Crédit Mutuel’i poolt 1997. aasta aprillis, mil see eelnevalt avalik-õiguslikule kindlustuskontsernile GAN kuulunud pangandusasutus erastati, olnud võimalik tänu abile, mis Crédit Mutuel oli saanud „livret bleu” eest, ja mille tulemusena tema turuosa kasvas 2 protsendilt 1969. aastal ligikaudu 6,9 protsendini 1997. aastal. Kaebuse esitajate väitel kasvasid ettevõtja omavahendid tänu kõnealusele abile kiiresti, tõustes 650 miljonilt Prantsuse frangilt (99 miljonit eurot) 1974. aastal 47,3 miljardi Prantsuse frangini (7,2 miljardit eurot) 1997. aastal.

| (55) | Lõpetuseks tooks välja, et „Association des Victimes du Crédit Mutuel’i”19. septembri 2006. aasta kaebus sisaldab pelka väidet, et tegemist on „riiklike säästuhoiuste väärkasutamisega era- ja kaubanduslikuks otstarbeks [...], tehes kahju hoiustajatele ja Prantsuse majandusele”, milles ei ole tegelikke argumente või tõendeid võimaliku ebaseadusliku riigiabi kohta. |
| --- | --- |

(55)

Lõpetuseks tooks välja, et „Association des Victimes du Crédit Mutuel’i”19. septembri 2006. aasta kaebus sisaldab pelka väidet, et tegemist on „riiklike säästuhoiuste väärkasutamisega era- ja kaubanduslikuks otstarbeks [...], tehes kahju hoiustajatele ja Prantsuse majandusele”, milles ei ole tegelikke argumente või tõendeid võimaliku ebaseadusliku riigiabi kohta.

4.   HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (56) | Pärast 6. veebruari 1998. aasta algatamisotsuse avaldamist saabusid komisjonile paljude huvitatud kolmandate isikute märkused. |
| --- | --- |

(56)

Pärast 6. veebruari 1998. aasta algatamisotsuse avaldamist saabusid komisjonile paljude huvitatud kolmandate isikute märkused.

| (57) | Mõned Crédit Mutuel’i konkurendid andsid teada kahjust, mis nad enda hinnangul olid kandnud selle tõttu, et Crédit Mutuel’ile oli antud „livret bleu” levitamise ainuõigus. Enamasti väitsid need pangad, et säästutootel „livret bleu” on juurdemeelitav mõju, mille tõttu nad kaotasid kliente Crédit Mutuel’i kasuks, ja soovisid selle ainuõiguse kaotamist. Sellised märkused esitasid komisjonile järgmised ettevõtjad: | Banque Dupuy de Parseval |
| --- | --- | --- |

(57)

Mõned Crédit Mutuel’i konkurendid andsid teada kahjust, mis nad enda hinnangul olid kandnud selle tõttu, et Crédit Mutuel’ile oli antud „livret bleu” levitamise ainuõigus. Enamasti väitsid need pangad, et säästutootel „livret bleu” on juurdemeelitav mõju, mille tõttu nad kaotasid kliente Crédit Mutuel’i kasuks, ja soovisid selle ainuõiguse kaotamist. Sellised märkused esitasid komisjonile järgmised ettevõtjad:

Banque Dupuy de Parseval

| | Banque Natexis |
| --- | --- |

Banque Natexis

| | Banque de Picardie |
| --- | --- |

Banque de Picardie

| | Banque Populaire de Bourgogne |
| --- | --- |

Banque Populaire de Bourgogne

| | Banque Populaire Bretagne Atlantique |
| --- | --- |

Banque Populaire Bretagne Atlantique

| | Banque Populaire du Centre |
| --- | --- |

Banque Populaire du Centre

| | Banque Populaire Centre-Atlantique |
| --- | --- |

Banque Populaire Centre-Atlantique

| | Banque Populaire de Champagne |
| --- | --- |

Banque Populaire de Champagne

| | Banque Populaire de la Côte d’Azur |
| --- | --- |

Banque Populaire de la Côte d’Azur

| | Banque Populaire du Dauphiné et des Alpes du Sud |
| --- | --- |

Banque Populaire du Dauphiné et des Alpes du Sud

| | Banque Populaire de Franche-Comté, du Maconnais et de l’Ain |
| --- | --- |

Banque Populaire de Franche-Comté, du Maconnais et de l’Ain

| | Banque Populaire du Haut-Rhin |
| --- | --- |

Banque Populaire du Haut-Rhin

| | Banque Populaire de La Loire |
| --- | --- |

Banque Populaire de La Loire

| | Banque Populaire de Lorraine |
| --- | --- |

Banque Populaire de Lorraine

| | Banque Populaire de Lyon |
| --- | --- |

Banque Populaire de Lyon

| | Banque Populaire du Midi |
| --- | --- |

Banque Populaire du Midi

| | Banque Populaire du Massif Central |
| --- | --- |

Banque Populaire du Massif Central

| | Banque Populaire de l’Ouest |
| --- | --- |

Banque Populaire de l’Ouest

| | Banque Populaire Provençale et Corse |
| --- | --- |

Banque Populaire Provençale et Corse

| | Banque Populaire des Pyrénées Orientales, de l’Aude et de l’Ariège |
| --- | --- |

Banque Populaire des Pyrénées Orientales, de l’Aude et de l’Ariège

| | Banque Populaire du Quercy et de l’Agenais |
| --- | --- |

Banque Populaire du Quercy et de l’Agenais

| | Banque Populaire Savoisienne |
| --- | --- |

Banque Populaire Savoisienne

| | Banque Populaire de la Région Économique de Strasbourg |
| --- | --- |

Banque Populaire de la Région Économique de Strasbourg

| | Banque Populaire du Sud-Ouest |
| --- | --- |

Banque Populaire du Sud-Ouest

| | Banque Populaire du Tarn et de l’Aveyron |
| --- | --- |

Banque Populaire du Tarn et de l’Aveyron

| | B.P.ROP Banque Populaire |
| --- | --- |

B.P.ROP Banque Populaire

| | Banque de Savoie |
| --- | --- |

Banque de Savoie

| | Crédit Commercial de France |
| --- | --- |

Crédit Commercial de France

| | Crédit Commercial du Sud-Ouest |
| --- | --- |

Crédit Commercial du Sud-Ouest

| | Crédit Lyonnais |
| --- | --- |

Crédit Lyonnais

| | Société Générale |
| --- | --- |

Société Générale

| | Union des Banques à Paris. |
| --- | --- |

Union des Banques à Paris.

| (58) | Lisaks peale Crédit Mutuel’i enda kaitseks esitatud märkuste, mida on tutvustatud 4. jaos, saabusid komisjonile „livret bleu” süsteemi toetuseks järgmiste kolmandate isikute märkused: | Hr Bertholet, Drôme’i esindav parlamendiliige |
| --- | --- | --- |

(58)

Lisaks peale Crédit Mutuel’i enda kaitseks esitatud märkuste, mida on tutvustatud 4. jaos, saabusid komisjonile „livret bleu” süsteemi toetuseks järgmiste kolmandate isikute märkused:

Hr Bertholet, Drôme’i esindav parlamendiliige

| | Hr Blondel, Nord’i departemangu peanõunik |
| --- | --- |

Hr Blondel, Nord’i departemangu peanõunik

| | Hr Cabot, Toulouse’i piirkondliku noorte teabekeskuse (Centre régional Information Jeunesse) direktor |
| --- | --- |

Hr Cabot, Toulouse’i piirkondliku noorte teabekeskuse (Centre régional Information Jeunesse) direktor

| | Hr Cormorèche, Montuel’i linnapea |
| --- | --- |

Hr Cormorèche, Montuel’i linnapea

| | Hr Cornelis, Nord’i departemangu nõukogu liige |
| --- | --- |

Hr Cornelis, Nord’i departemangu nõukogu liige

| | Hr Chavannes, Angoulême’i linnapea |
| --- | --- |

Hr Chavannes, Angoulême’i linnapea

| | Hr Crépeau, Charente-Maritime’i esindav parlamendiliige |
| --- | --- |

Hr Crépeau, Charente-Maritime’i esindav parlamendiliige

| | Hr Debavelaere, Pas-de-Calais’d esindav senaator |
| --- | --- |

Hr Debavelaere, Pas-de-Calais’d esindav senaator

| | Hr Decool, Brouckerque’i linnapea |
| --- | --- |

Hr Decool, Brouckerque’i linnapea

| | Hr Delevoye, Pas-de-Calais’d esindav senaator |
| --- | --- |

Hr Delevoye, Pas-de-Calais’d esindav senaator

| | Hr Delnatte, Nord’i esindav parlamendiliige |
| --- | --- |

Hr Delnatte, Nord’i esindav parlamendiliige

| | Hr Dolez, Nord’i esindav parlamendiliige |
| --- | --- |

Hr Dolez, Nord’i esindav parlamendiliige

| | Hr Ewald, Association pour le droit à l’initiative économique’i piirkondlik esindaja |
| --- | --- |

Hr Ewald, Association pour le droit à l’initiative économique’i piirkondlik esindaja

| | Hr Fronton, Union départementale des associations familiales de Haute-Garonne |
| --- | --- |

Hr Fronton, Union départementale des associations familiales de Haute-Garonne

| | Hr Foy, Nord’i esindav senaator |
| --- | --- |

Hr Foy, Nord’i esindav senaator

| | Hr Galiègue, Crédit Mutuel’i Solesmes’i ühistupanga president |
| --- | --- |

Hr Galiègue, Crédit Mutuel’i Solesmes’i ühistupanga president

| | Pr Gournay, Caestre’i linnapea |
| --- | --- |

Pr Gournay, Caestre’i linnapea

| | Pr Armelle Guinebertière, Euroopa Parlamendi liige |
| --- | --- |

Pr Armelle Guinebertière, Euroopa Parlamendi liige

| | Hr Hervé, Rennes’i linnapea |
| --- | --- |

Hr Hervé, Rennes’i linnapea

| | Hr Humez, Comité départemental de lutte contre la mucoviscidose du Pas-de-Calais’ esimees |
| --- | --- |

Hr Humez, Comité départemental de lutte contre la mucoviscidose du Pas-de-Calais’ esimees

| | Pr Ingelaere, Flandr’action’i esinaine |
| --- | --- |

Pr Ingelaere, Flandr’action’i esinaine

| | Hr Juppé, Bordeaux’ linnapea ja parlamendiliige |
| --- | --- |

Hr Juppé, Bordeaux’ linnapea ja parlamendiliige

| | Hr Lapalu, ühingu Animation et gestion d’organismes privés’ esimees |
| --- | --- |

Hr Lapalu, ühingu Animation et gestion d’organismes privés’ esimees

| | Hr Lazaro, Nord’i esindav parlamendiliige |
| --- | --- |

Hr Lazaro, Nord’i esindav parlamendiliige

| | Hr Lebreton, Côtes d’Armor’i departemangu nõukogu esimees |
| --- | --- |

Hr Lebreton, Côtes d’Armor’i departemangu nõukogu esimees

| | Hr Ledieu, Cateau-Cambrésis’ linnapea |
| --- | --- |

Hr Ledieu, Cateau-Cambrésis’ linnapea

| | Hr Leleu, Crédit Mutuel Nord’i juhataja |
| --- | --- |

Hr Leleu, Crédit Mutuel Nord’i juhataja

| | Hr Maille, Communauté urbaine de Brest’i esimees |
| --- | --- |

Hr Maille, Communauté urbaine de Brest’i esimees

| | Hr Masclet, Nord-Pas-de-Calais’ piirkondliku nõukogu liige |
| --- | --- |

Hr Masclet, Nord-Pas-de-Calais’ piirkondliku nõukogu liige

| | Hr Méhaignerie, Ille-et-Vilaine’i departemangu nõukogu esimees |
| --- | --- |

Hr Méhaignerie, Ille-et-Vilaine’i departemangu nõukogu esimees

| | Hr Mio, Nord-Pas-de-Calais’ piirkondliku nõukogu liige |
| --- | --- |

Hr Mio, Nord-Pas-de-Calais’ piirkondliku nõukogu liige

| | Pr Novak, Association pour le droit à l’initiative économique esinaine |
| --- | --- |

Pr Novak, Association pour le droit à l’initiative économique esinaine

| | Pr Permuy, Nord-Pas-de-Calais’ piirkondliku nõukogu liige |
| --- | --- |

Pr Permuy, Nord-Pas-de-Calais’ piirkondliku nõukogu liige

| | Hr Albert Rivaux, Pas-de-Calais’ departemangu nõukogu liige |
| --- | --- |

Hr Albert Rivaux, Pas-de-Calais’ departemangu nõukogu liige

| | Hr de Rohan, Bretagne piirkondliku nõukogu esimees |
| --- | --- |

Hr de Rohan, Bretagne piirkondliku nõukogu esimees

| | Hr Valla, Ardèche’i departemangu nõukogu liige |
| --- | --- |

Hr Valla, Ardèche’i departemangu nõukogu liige

| | Hr Vanlerenberghe, Arras’i linnapea |
| --- | --- |

Hr Vanlerenberghe, Arras’i linnapea

| | Hr Villain, Cambrai linnapea |
| --- | --- |

Hr Villain, Cambrai linnapea

| | Hr de Villiers, Vendéed esindav parlamendiliige. |
| --- | --- |

Hr de Villiers, Vendéed esindav parlamendiliige.

| (59) | Väga suur osa kolmandatest isikutest rõhutas rolli, mis Crédit Mutuel’il on eelkõige piirkondlikul tasandil sotsiaalse ettevõtluse, eriti mittetulundusühingute rahastamises. Nad rõhutasid ka Crédit Mutuel’i toetavat rolli lihtrahva hulgas, kes moodustab olulise osa tema klientidest. Mitu kohalikku esindajat rõhutasid Crédit Mutuel’i osa ettevõtete ja töökohtade loomises ning kohalike algatuste arendamises. Teised leidsid, et Crédit Mutuel oli tänu oma detsentraliseeritud üksustele tsentraliseeritud ettevõtjatest sobivam kohalikele vajadustele vastamise ja territooriumi tasakaalustatud arengu vajalikkuse seisukohast. |
| --- | --- |

(59)

Väga suur osa kolmandatest isikutest rõhutas rolli, mis Crédit Mutuel’il on eelkõige piirkondlikul tasandil sotsiaalse ettevõtluse, eriti mittetulundusühingute rahastamises. Nad rõhutasid ka Crédit Mutuel’i toetavat rolli lihtrahva hulgas, kes moodustab olulise osa tema klientidest. Mitu kohalikku esindajat rõhutasid Crédit Mutuel’i osa ettevõtete ja töökohtade loomises ning kohalike algatuste arendamises. Teised leidsid, et Crédit Mutuel oli tänu oma detsentraliseeritud üksustele tsentraliseeritud ettevõtjatest sobivam kohalikele vajadustele vastamise ja territooriumi tasakaalustatud arengu vajalikkuse seisukohast.

5.   CRÉDIT MUTUEL’I MÄRKUSED

| (60) | Crédit Mutuel heidab komisjonile ette, et asja menetleti eriti kaua. |
| --- | --- |

(60)

Crédit Mutuel heidab komisjonile ette, et asja menetleti eriti kaua.

| (61) | Peale selle väidab Crédit Mutuel, et Üldkohtu otsus ei käsitlenud mitte üksnes põhjenduse puudumist, vaid sisaldas ka komisjoni arutluskäiku käsitlevat kriitikat, mida ei võetud arvesse laiendamisotsuses, eelkõige võimaliku liigse hüvitise arvutamise osas. Sellega seoses heidab Crédit Mutuel komisjonile ette seda, et too liitis kokku positiivsed aastasaldod, lahutamata sellest summast negatiivseid aastasaldosid. See on vastupidine meetodile, mida on soovitatud ühenduse raamistikus riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (edaspidi „ühenduse 2005. aasta raamistik”) (23). |
| --- | --- |

(61)

Peale selle väidab Crédit Mutuel, et Üldkohtu otsus ei käsitlenud mitte üksnes põhjenduse puudumist, vaid sisaldas ka komisjoni arutluskäiku käsitlevat kriitikat, mida ei võetud arvesse laiendamisotsuses, eelkõige võimaliku liigse hüvitise arvutamise osas. Sellega seoses heidab Crédit Mutuel komisjonile ette seda, et too liitis kokku positiivsed aastasaldod, lahutamata sellest summast negatiivseid aastasaldosid. See on vastupidine meetodile, mida on soovitatud ühenduse raamistikus riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (edaspidi „ühenduse 2005. aasta raamistik”) (23).

| (62) | Panga väitel täidab maakleritasu kohtuotsuses Altmark esitatud nelja tingimust.






  a) | Seoses esimese tingimusega: Crédit Mutuel’ile olevat antud kaks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ülesannet, millest üks seisnes märkimisväärse hulga pangakontorite säilitamises maapiirkondades ruumilise planeerimise eesmärgil ja teine sotsiaalkorterite rahastamiseks ette nähtud hoiuste vastuvõtmises. Maapiirkondades kontorite säilitamise osas vaidlustab ta komisjoni järelduse, et Prantsuse õigusnormid on liiga ebamäärased Crédit Mutuel’ile niisuguse ülesande andmiseks ja seega selleks, et oleks täidetud kohtuotsuse Altmark esimene tingimus. Crédit Mutuel on seisukohal, et komisjon järeldas seda asjaolust, et need õigusnormid ei seadnud Crédit Mutuel’ile erinõudeid, kuna neid kohaldatakse kogu pangandussektori suhtes. Crédit Mutuel leiab, et komisjon üritab seada talle kohustuse tõendada, et kohtuotsuse Altmark esimene tingimus on täidetud, mida ei ole aga kõnealuse kohtuotsusega ette nähtud. |
| --- | --- | --- |

(62)

Panga väitel täidab maakleritasu kohtuotsuses Altmark esitatud nelja tingimust.

a)

Seoses esimese tingimusega: Crédit Mutuel’ile olevat antud kaks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ülesannet, millest üks seisnes märkimisväärse hulga pangakontorite säilitamises maapiirkondades ruumilise planeerimise eesmärgil ja teine sotsiaalkorterite rahastamiseks ette nähtud hoiuste vastuvõtmises. Maapiirkondades kontorite säilitamise osas vaidlustab ta komisjoni järelduse, et Prantsuse õigusnormid on liiga ebamäärased Crédit Mutuel’ile niisuguse ülesande andmiseks ja seega selleks, et oleks täidetud kohtuotsuse Altmark esimene tingimus. Crédit Mutuel on seisukohal, et komisjon järeldas seda asjaolust, et need õigusnormid ei seadnud Crédit Mutuel’ile erinõudeid, kuna neid kohaldatakse kogu pangandussektori suhtes. Crédit Mutuel leiab, et komisjon üritab seada talle kohustuse tõendada, et kohtuotsuse Altmark esimene tingimus on täidetud, mida ei ole aga kõnealuse kohtuotsusega ette nähtud.

| b) | Teise tingimuse puhul rõhutab Crédit Mutuel, et maakleritasu kehtestati samal ajal kohustusega koondada vahendid CDCsse ja selle maakleritasu arvutamise meetod määrati kindlaks objektiivselt ja läbipaistvalt. |
| --- | --- |

b)

Teise tingimuse puhul rõhutab Crédit Mutuel, et maakleritasu kehtestati samal ajal kohustusega koondada vahendid CDCsse ja selle maakleritasu arvutamise meetod määrati kindlaks objektiivselt ja läbipaistvalt.

| c) | Seoses kolmanda tingimusega leiab pank, et tasust ei piisa hoiuste vastuvõtu kulude katmiseks, sest CDCsse koondatud kasutusviisidega seotud tegevusest tuleneb kogu ajavahemiku 1991–2005 negatiivne saldo. |
| --- | --- |

c)

Seoses kolmanda tingimusega leiab pank, et tasust ei piisa hoiuste vastuvõtu kulude katmiseks, sest CDCsse koondatud kasutusviisidega seotud tegevusest tuleneb kogu ajavahemiku 1991–2005 negatiivne saldo.

| d) | Crédit Mutuel leiab, et ka neljas tingimus on täidetud. Maakleritasu summa määrati tema sõnul kindlaks nende kulude alusel, mis Crédit Mutuel „livret bleu” levitamisel tegelikult kandis. Crédit Mutuel on kohtuotsuse Altmark tähenduses hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja, sest tema halduskulud on väikseimate hulgas. Liiatigi möönis komisjon seda oma laiendamisotsuses (24). Crédit Mutuel leiab, et komisjon ei põhjendanud piisavalt, miks ta sedastas, et kõnealune tingimus ei olnud täidetud. |
| --- | --- |

d)

Crédit Mutuel leiab, et ka neljas tingimus on täidetud. Maakleritasu summa määrati tema sõnul kindlaks nende kulude alusel, mis Crédit Mutuel „livret bleu” levitamisel tegelikult kandis. Crédit Mutuel on kohtuotsuse Altmark tähenduses hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja, sest tema halduskulud on väikseimate hulgas. Liiatigi möönis komisjon seda oma laiendamisotsuses (24). Crédit Mutuel leiab, et komisjon ei põhjendanud piisavalt, miks ta sedastas, et kõnealune tingimus ei olnud täidetud.

| (63) | Igal juhul leiab Crédit Mutuel, et meede on siseturuga kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 põhjal. Crédit Mutuel kritiseerib eelkõige laiendamisotsuses kirjeldatud meetodit liigse hüvitise arvutamiseks. Tema sõnul tegi komisjon kõigepealt arvutusvigu säästutoodet „livret bleu” käsitleva kasumiaruande koondkasumi hindamisel, võttes üle oma konsultandi ekslikud järeldused, vaatamata lahendamata vaidluspunktidele komisjoni konsultandi ja Crédit Mutuel’i konsultandi vahel (25). |
| --- | --- |

(63)

Igal juhul leiab Crédit Mutuel, et meede on siseturuga kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 põhjal. Crédit Mutuel kritiseerib eelkõige laiendamisotsuses kirjeldatud meetodit liigse hüvitise arvutamiseks. Tema sõnul tegi komisjon kõigepealt arvutusvigu säästutoodet „livret bleu” käsitleva kasumiaruande koondkasumi hindamisel, võttes üle oma konsultandi ekslikud järeldused, vaatamata lahendamata vaidluspunktidele komisjoni konsultandi ja Crédit Mutuel’i konsultandi vahel (25).

| (64) | Crédit Mutuel vaidlustab seejärel komisjoni kasutatud aastapõhise meetodi (st asjaolu, et ta võtab arvesse üksnes liigse hüvitamise aastatega seotud summasid, tegemata tasaarveldust summadega, mis saadi liiga vähese hüvitamise aastatel), mis läheb vastuollu teatud hulga pretsedentidega, tühistatud otsusega ja tema arvates ka ühenduse 2005. aasta raamistikuga (26). Komisjon peaks tema sõnul kasutama üldist meetodit (st tegema tasaarvelduse kõikide liigse hüvitamise aastatega seotud summade ja liiga vähese hüvitamise aastatel saadud summade vahel) esiteks kogu ajavahemiku 1991–1998 suhtes tervikuna ja teiseks 1999. aastal algava ajavahemiku suhtes tervikuna. |
| --- | --- |

(64)

Crédit Mutuel vaidlustab seejärel komisjoni kasutatud aastapõhise meetodi (st asjaolu, et ta võtab arvesse üksnes liigse hüvitamise aastatega seotud summasid, tegemata tasaarveldust summadega, mis saadi liiga vähese hüvitamise aastatel), mis läheb vastuollu teatud hulga pretsedentidega, tühistatud otsusega ja tema arvates ka ühenduse 2005. aasta raamistikuga (26). Komisjon peaks tema sõnul kasutama üldist meetodit (st tegema tasaarvelduse kõikide liigse hüvitamise aastatega seotud summade ja liiga vähese hüvitamise aastatel saadud summade vahel) esiteks kogu ajavahemiku 1991–1998 suhtes tervikuna ja teiseks 1999. aastal algava ajavahemiku suhtes tervikuna.

| (65) | Lisaks ei võtnud komisjon oma laiendamisotsuses õigesti arvesse mõistlikku kasumit. Ta põhines mõistlikku kasumit käsitlevas hinnangus regulatiivse kapitali kuludel, mis olid hinnangu kohaselt 6 %, kuigi need kulud kujutavad endast analüütilise raamatupidamisarvestuse kulu, mitte marginaali. Komisjon oleks pidanud võtma arvesse omavahendite tulumäära, mida soovitas Arthur Andersen (27). Peale selle võttis ta seega mõistliku kasumi arvutuse aluseks väheneva maksubaasi, mis kaob siis, kui hoiuste kogusumma on koondatud CDCsse, sest nendel hoiusesummadel ei ole mingeid regulatiivse kapitali kulusid. Crédit Mutuel rõhutab, et komisjoni kasutatud näitaja tulemuseks on „livret bleu” tavalise kasumimarginaali täielik kaotamine. Ta leiab, et iga pank peab saama võtta tavalist kasumimarginaali, isegi tsentraliseeritud kasutamiselt, millel ei ole maksevõime suhtarvu kitsas õiguslikus tähenduses mingit regulatiivse kapitali kulu. |
| --- | --- |

(65)

Lisaks ei võtnud komisjon oma laiendamisotsuses õigesti arvesse mõistlikku kasumit. Ta põhines mõistlikku kasumit käsitlevas hinnangus regulatiivse kapitali kuludel, mis olid hinnangu kohaselt 6 %, kuigi need kulud kujutavad endast analüütilise raamatupidamisarvestuse kulu, mitte marginaali. Komisjon oleks pidanud võtma arvesse omavahendite tulumäära, mida soovitas Arthur Andersen (27). Peale selle võttis ta seega mõistliku kasumi arvutuse aluseks väheneva maksubaasi, mis kaob siis, kui hoiuste kogusumma on koondatud CDCsse, sest nendel hoiusesummadel ei ole mingeid regulatiivse kapitali kulusid. Crédit Mutuel rõhutab, et komisjoni kasutatud näitaja tulemuseks on „livret bleu” tavalise kasumimarginaali täielik kaotamine. Ta leiab, et iga pank peab saama võtta tavalist kasumimarginaali, isegi tsentraliseeritud kasutamiselt, millel ei ole maksevõime suhtarvu kitsas õiguslikus tähenduses mingit regulatiivse kapitali kulu.

| (66) | Komisjon ei võtnud ka õigesti arvesse kulusid, mida tekitas teine üldist huvi pakkuv ülesanne, mida Crédit Mutuel enda hinnangul täidab, st pangakontorite säilitamine maapiirkondades, eesmärgiga innustada lihtrahva säästuhoiuseid kogu territooriumil, soodustades võimalikult paljude inimeste juurdepääsu pankadele. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon ei võtnud ka õigesti arvesse kulusid, mida tekitas teine üldist huvi pakkuv ülesanne, mida Crédit Mutuel enda hinnangul täidab, st pangakontorite säilitamine maapiirkondades, eesmärgiga innustada lihtrahva säästuhoiuseid kogu territooriumil, soodustades võimalikult paljude inimeste juurdepääsu pankadele.

| (67) | Lõpetuseks eitab Crédit Mutuel võimaliku juurdemeelitava mõju olemasolu. Ta tuletab meelde, et komisjon nentis oma tühistatud otsuses, et seda juurdemeelitavat mõju ei ole suudetud vormiliselt tõendada, ja leiab, et sellest ajast peale ei ole esile kerkinud ühtegi uut asjaolu. |
| --- | --- |

(67)

Lõpetuseks eitab Crédit Mutuel võimaliku juurdemeelitava mõju olemasolu. Ta tuletab meelde, et komisjon nentis oma tühistatud otsuses, et seda juurdemeelitavat mõju ei ole suudetud vormiliselt tõendada, ja leiab, et sellest ajast peale ei ole esile kerkinud ühtegi uut asjaolu.

| (68) | Menetlusega seoses viitab Crédit Mutuel võimaliku abi tagasinõudmise vaidlustamiseks mitmele ühenduse õiguse üldpõhimõttele, eelkõige õiguspärase ootuse ja mõistliku tähtaja järgimise põhimõttele. |
| --- | --- |

(68)

Menetlusega seoses viitab Crédit Mutuel võimaliku abi tagasinõudmise vaidlustamiseks mitmele ühenduse õiguse üldpõhimõttele, eelkõige õiguspärase ootuse ja mõistliku tähtaja järgimise põhimõttele.

6.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED

| (69) | Prantsusmaa leiab, et kohtuotsuse Altmark tingimused on täidetud.






  a) | Esimese tingimuse puhul rõhutab ta, et komisjon tunnistas, et Crédit Mutuel’ile oli määratud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesanne, mis seisnes sotsiaalkorterite rahastamiseks ettenähtud hoiuste vastuvõtmises. Prantsusmaa tuletab meelde, et komisjon märkis oma laiendamisotsuses, et pangakontorite säilitamist territoriaalplaneerimise eesmärgil võib samuti lugeda üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks, (28) kuid ta ei vasta laiendamisotsuses esitatud komisjoni argumentidele, mille kohaselt kohtuotsuse Altmark esimene tingimus ei ole täidetud, sest puuduvad siseriiklikud õigusnormid, millega määrataks piisavalt selgelt ülesanne ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses (29). |
| --- | --- | --- |

(69)

Prantsusmaa leiab, et kohtuotsuse Altmark tingimused on täidetud.

a)

Esimese tingimuse puhul rõhutab ta, et komisjon tunnistas, et Crédit Mutuel’ile oli määratud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesanne, mis seisnes sotsiaalkorterite rahastamiseks ettenähtud hoiuste vastuvõtmises. Prantsusmaa tuletab meelde, et komisjon märkis oma laiendamisotsuses, et pangakontorite säilitamist territoriaalplaneerimise eesmärgil võib samuti lugeda üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks, (28) kuid ta ei vasta laiendamisotsuses esitatud komisjoni argumentidele, mille kohaselt kohtuotsuse Altmark esimene tingimus ei ole täidetud, sest puuduvad siseriiklikud õigusnormid, millega määrataks piisavalt selgelt ülesanne ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses (29).

| b) | Teise tingimusega seoses leiab Prantsusmaa, et hüvitamise parameetrid olid eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kehtestatud. |
| --- | --- |

b)

Teise tingimusega seoses leiab Prantsusmaa, et hüvitamise parameetrid olid eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kehtestatud.

| c) | Kolmanda tingimuse kohta märgib ta, et hüvitise summa (maakleritasu) ei ületanud süsteemi kulude katmiseks vajalikku summat, viidates Crédit Mutuel’i „livret bleu” analüütilisele kasumiaruandele aastate 1999–2005 kohta. |
| --- | --- |

c)

Kolmanda tingimuse kohta märgib ta, et hüvitise summa (maakleritasu) ei ületanud süsteemi kulude katmiseks vajalikku summat, viidates Crédit Mutuel’i „livret bleu” analüütilisele kasumiaruandele aastate 1999–2005 kohta.

| d) | Prantsusmaa väitel on täidetud ka neljas tingimus, sest tema sõnul vastab Crédit Mutuel’i juhtimine nõutud tasuvuskriteeriumidele (30). |
| --- | --- |

d)

Prantsusmaa väitel on täidetud ka neljas tingimus, sest tema sõnul vastab Crédit Mutuel’i juhtimine nõutud tasuvuskriteeriumidele (30).

| (70) | Abi olemasolu käsitlevate tingimuste puhul viitab Prantsusmaa enne 2002. aasta otsuse tühistamist esitatud argumentidele.






  a) | Riigi ressursside tingimus ei ole täidetud, sest kasum, mis Crédit Mutuel sai CDCsse koondamata säästuhoiuste summadelt (vabalt valitud kasutusviisid ja üldistes huvides kasutamine), tulenes eraõiguslikest ressurssidest (hoiustajate poolt hoiule antud vahenditest) ning ei olnud riiklike ametiasutuste käsutuses. |
| --- | --- | --- |

(70)

Abi olemasolu käsitlevate tingimuste puhul viitab Prantsusmaa enne 2002. aasta otsuse tühistamist esitatud argumentidele.

a)

Riigi ressursside tingimus ei ole täidetud, sest kasum, mis Crédit Mutuel sai CDCsse koondamata säästuhoiuste summadelt (vabalt valitud kasutusviisid ja üldistes huvides kasutamine), tulenes eraõiguslikest ressurssidest (hoiustajate poolt hoiule antud vahenditest) ning ei olnud riiklike ametiasutuste käsutuses.

| b) | Liikmesriikidevahelist kaubandust ei saadud mõjutada enne pangandus- ja finantstegevuse ühtse turu lõpuleviimist 1. jaanuaril 1993, mis järgnes nõukogu 15. detsembri 1989. aasta teise direktiivi 89/646/EMÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevusega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise ning direktiivi 77/780/EMÜ muutmise kohta) (edaspidi „teine pangandusdirektiiv”) (31) vastuvõtmisele. Prantsuse ametiasutused leidsid pärast seda kuupäeva, et kuna Euroopa tasandil ühistu staatus puudub ja see olukord toob kaasa piirangud selliste ühistu staatusega äriühingute nagu Crédit Mutuel’i piiriülesele laienemisele, ei tegutsenud Crédit Mutuel’i ühistupangad väljaspool oma riigi piire. Pealegi moodustasid mitteresidentidele avatud „livret bleu” kontod alla 0,1 % säästuhoiuste kogusummast. Prantsuse ametiasutused leidsid ka, et Prantsusmaal asuvate välismaiste pangandusasutuste turusuunitlus oli Crédit Mutuel’i turuga võrreldes väga erinev. |
| --- | --- |

b)

Liikmesriikidevahelist kaubandust ei saadud mõjutada enne pangandus- ja finantstegevuse ühtse turu lõpuleviimist 1. jaanuaril 1993, mis järgnes nõukogu 15. detsembri 1989. aasta teise direktiivi 89/646/EMÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevusega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise ning direktiivi 77/780/EMÜ muutmise kohta) (edaspidi „teine pangandusdirektiiv”) (31) vastuvõtmisele. Prantsuse ametiasutused leidsid pärast seda kuupäeva, et kuna Euroopa tasandil ühistu staatus puudub ja see olukord toob kaasa piirangud selliste ühistu staatusega äriühingute nagu Crédit Mutuel’i piiriülesele laienemisele, ei tegutsenud Crédit Mutuel’i ühistupangad väljaspool oma riigi piire. Pealegi moodustasid mitteresidentidele avatud „livret bleu” kontod alla 0,1 % säästuhoiuste kogusummast. Prantsuse ametiasutused leidsid ka, et Prantsusmaal asuvate välismaiste pangandusasutuste turusuunitlus oli Crédit Mutuel’i turuga võrreldes väga erinev.

| c) | Maakleritasu, mida CDC maksis Crédit Mutuel’ile „livret bleu” koondatud säästuhoiuste kogusummade pealt, ei saa kujutada endast abi, vaid üksnes tasu panga osutatud teenuse eest; teenuse hinnaks oli 1991. aastal lepinguga kehtestatud 1,3 %. Prantsuse ametiasutused rõhutasid „livret bleu” suuri halduskulusid, mis on tingitud alla 5 000 Prantsuse frangi (762 euro) suuruse säästuhoiuste summaga kontode hulgast. Nad viitasid Crédit Mutuel’i (pärast kõnealuse meetme kehtestamist) teostatud analüütilisele raamatupidamisarvestusele, järeldades, et see tasu summa oli täiesti õigustatud. Nad märkisid, et iga eelist, mis „livret bleu” Crédit Mutuel’i jaoks annab, tuleks vastukaaluks uurida üldist majandushuvi pakkuva ülesandega seotud kulusid arvestades. Sellega seoses juhtisid nad komisjoni tähelepanu „livret bleu” säästuhoiuste summade üha suuremale eraldamisele üldhuvi pakkuva finantskasutuse otstarbeks, mille osakaal kasvas 50 protsendilt „livret bleu” säästuhoiuste kogusummast aastatel 1975–1983 kuni 65 protsendini aastatel 1983–1991 ja 100 protsendini CDCsse koondatud säästuhoiuste kogusummast 1998. aastal. |
| --- | --- |

c)

Maakleritasu, mida CDC maksis Crédit Mutuel’ile „livret bleu” koondatud säästuhoiuste kogusummade pealt, ei saa kujutada endast abi, vaid üksnes tasu panga osutatud teenuse eest; teenuse hinnaks oli 1991. aastal lepinguga kehtestatud 1,3 %. Prantsuse ametiasutused rõhutasid „livret bleu” suuri halduskulusid, mis on tingitud alla 5 000 Prantsuse frangi (762 euro) suuruse säästuhoiuste summaga kontode hulgast. Nad viitasid Crédit Mutuel’i (pärast kõnealuse meetme kehtestamist) teostatud analüütilisele raamatupidamisarvestusele, järeldades, et see tasu summa oli täiesti õigustatud. Nad märkisid, et iga eelist, mis „livret bleu” Crédit Mutuel’i jaoks annab, tuleks vastukaaluks uurida üldist majandushuvi pakkuva ülesandega seotud kulusid arvestades. Sellega seoses juhtisid nad komisjoni tähelepanu „livret bleu” säästuhoiuste summade üha suuremale eraldamisele üldhuvi pakkuva finantskasutuse otstarbeks, mille osakaal kasvas 50 protsendilt „livret bleu” säästuhoiuste kogusummast aastatel 1975–1983 kuni 65 protsendini aastatel 1983–1991 ja 100 protsendini CDCsse koondatud säästuhoiuste kogusummast 1998. aastal.

| d) | Kui oletada, et tegemist oli tõepoolest abiga, siis see oli igal juhul olemasolev abi, sest „livret bleu” süsteem kehtestati enne pangandusturu liberaliseerimist 1. jaanuaril 1993 (mil oli teise pangandusdirektiivi ülevõtmise tähtaeg). |
| --- | --- |

d)

Kui oletada, et tegemist oli tõepoolest abiga, siis see oli igal juhul olemasolev abi, sest „livret bleu” süsteem kehtestati enne pangandusturu liberaliseerimist 1. jaanuaril 1993 (mil oli teise pangandusdirektiivi ülevõtmise tähtaeg).

| (71) | Oma 26. oktoobri 2001. aasta teatises on Prantsuse ametiasutused esitanud põhjuse, miks juhul, kui komisjon jääb abiks kvalifitseerimise juurde, oleks igal juhul tegemist siseturuga kokkusobiva abiga ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 3 alusel. Nad heidavad komisjonile ette, et viimane tegi vigu „livret bleu” kasumiaruande üldtulemuse arvutamisel, järgimata Crédit Mutuel’i konsultandi soovitatud meetodit (32). Nad väidavad ka, et komisjon peab arvesse võtma mõistlikku kasumit, mis nende hinnangul on [...] (33). |
| --- | --- |

(71)

Oma 26. oktoobri 2001. aasta teatises on Prantsuse ametiasutused esitanud põhjuse, miks juhul, kui komisjon jääb abiks kvalifitseerimise juurde, oleks igal juhul tegemist siseturuga kokkusobiva abiga ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 3 alusel. Nad heidavad komisjonile ette, et viimane tegi vigu „livret bleu” kasumiaruande üldtulemuse arvutamisel, järgimata Crédit Mutuel’i konsultandi soovitatud meetodit (32). Nad väidavad ka, et komisjon peab arvesse võtma mõistlikku kasumit, mis nende hinnangul on [...] (33).

| (72) | Laiendamisotsust käsitlevates märkustes on Prantsuse ametiasutused heitnud komisjonile muu hulgas ette seda, et viimane kasutas „ebasümmeetrilist põhjendust”, tegemata tasaarvestust liigse hüvitamise aastate (1991, 1992, 1993 ja 1998) ja nende liiga vähese hüvitamise aastate (1994–1997) vahel, ning et komisjon võttis laiendamisotsuse I lisas tervikuna üle oma konsultandi järeldused Prantsusmaa ja komisjoni vahelise kolme vaidlusküsimuse kohta. Prantsusmaa täpsustas, et kogu ajavahemiku 1999–2005 jooksul ei maksnud riik „livret bleu” süsteemile piisavalt hüvitist. Seega ei ületanud maakleritasu summa seda summat, mis oli vajalik „livret bleu” levitamise kulude katmiseks. Kõnealused kulud nähtuvad „livret bleu” analüütilisest raamatupidamisarvestusest, mis koostati komisjoniga ühiselt (välja arvatud kaks kohandust) (34) ning mis oli vastavuses komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiivi 80/723/EMÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta) (35) nõuetega. Prantsusmaa selgitas ka, et maakleritasu hiljutine vähendamine vastab peamiselt sotsiaalkorterite rahastamise valdkonnas tegutsejate vajadustele (36). |
| --- | --- |

(72)

Laiendamisotsust käsitlevates märkustes on Prantsuse ametiasutused heitnud komisjonile muu hulgas ette seda, et viimane kasutas „ebasümmeetrilist põhjendust”, tegemata tasaarvestust liigse hüvitamise aastate (1991, 1992, 1993 ja 1998) ja nende liiga vähese hüvitamise aastate (1994–1997) vahel, ning et komisjon võttis laiendamisotsuse I lisas tervikuna üle oma konsultandi järeldused Prantsusmaa ja komisjoni vahelise kolme vaidlusküsimuse kohta. Prantsusmaa täpsustas, et kogu ajavahemiku 1999–2005 jooksul ei maksnud riik „livret bleu” süsteemile piisavalt hüvitist. Seega ei ületanud maakleritasu summa seda summat, mis oli vajalik „livret bleu” levitamise kulude katmiseks. Kõnealused kulud nähtuvad „livret bleu” analüütilisest raamatupidamisarvestusest, mis koostati komisjoniga ühiselt (välja arvatud kaks kohandust) (34) ning mis oli vastavuses komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiivi 80/723/EMÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta) (35) nõuetega. Prantsusmaa selgitas ka, et maakleritasu hiljutine vähendamine vastab peamiselt sotsiaalkorterite rahastamise valdkonnas tegutsejate vajadustele (36).

| (73) | Prantsuse ametiasutused täpsustavad, et võimaliku liigse hüvitise tagastamise mehhanism on kasutusel alates 1999. aastast. |
| --- | --- |

(73)

Prantsuse ametiasutused täpsustavad, et võimaliku liigse hüvitise tagastamise mehhanism on kasutusel alates 1999. aastast.

| (74) | Lisaks selgitas Prantsusmaa, et ühe kuu likviidsusriski eest vastutas Crédit Mutuel ja ühest kuust pikema likviidsusriski eest CDC. Prantsusmaa täpsustas, et „livret bleu” raames kogutud summade puhul oli omavahendite normatiivi täitmiseks vajaliku kapitalivajaduse arvutamiseks vajalik riskikaal null protsenti. Ta märkis, et Crédit Mutuel’i kapitalivajaduse riskikaal teiste säästuhoiuse tüüpide ja teiste vahendite puhul peale „livret bleu” oli aastatel 1999–2005 vahemikus [...] kuni [...] %. Prantsuse ametiasutused täpsustasid, et kuna Euroopa tasandil kehtiva maksevõime suhtarvu kohaldamine ei ole pärast säästuhoiuste kogusumma tervikuna CDCsse koondamist 1999. aastal asjakohane, kaasas Crédit Mutuel „livret bleu” mõistliku kasumi arvutusse omavahendite kulu, mis saadi teiste säästuhoiuste tüüpide ja teiste vahendite kulu alusel, seda samas piiritledes ([...] kuni [...] % aastatel 1999–2005). Komisjoni palvel esitas Prantsusmaa ka täpsustusi Banque de France’is (Prantsuse keskpangas) kohustusliku reservi moodustamisega seotud hüvitise marginaali kohta. |
| --- | --- |

(74)

Lisaks selgitas Prantsusmaa, et ühe kuu likviidsusriski eest vastutas Crédit Mutuel ja ühest kuust pikema likviidsusriski eest CDC. Prantsusmaa täpsustas, et „livret bleu” raames kogutud summade puhul oli omavahendite normatiivi täitmiseks vajaliku kapitalivajaduse arvutamiseks vajalik riskikaal null protsenti. Ta märkis, et Crédit Mutuel’i kapitalivajaduse riskikaal teiste säästuhoiuse tüüpide ja teiste vahendite puhul peale „livret bleu” oli aastatel 1999–2005 vahemikus [...] kuni [...] %. Prantsuse ametiasutused täpsustasid, et kuna Euroopa tasandil kehtiva maksevõime suhtarvu kohaldamine ei ole pärast säästuhoiuste kogusumma tervikuna CDCsse koondamist 1999. aastal asjakohane, kaasas Crédit Mutuel „livret bleu” mõistliku kasumi arvutusse omavahendite kulu, mis saadi teiste säästuhoiuste tüüpide ja teiste vahendite kulu alusel, seda samas piiritledes ([...] kuni [...] % aastatel 1999–2005). Komisjoni palvel esitas Prantsusmaa ka täpsustusi Banque de France’is (Prantsuse keskpangas) kohustusliku reservi moodustamisega seotud hüvitise marginaali kohta.

7.   HINNANG

7.1.   Abi olemasolu

| (75) | Laiendamisotsuses leidis komisjon, et ainus asjaomane meede, mis võis sisaldada abi elemente, oli maakleritasu, mis CDC maksis Crédit Mutuel’ile (37). |
| --- | --- |

(75)

Laiendamisotsuses leidis komisjon, et ainus asjaomane meede, mis võis sisaldada abi elemente, oli maakleritasu, mis CDC maksis Crédit Mutuel’ile (37).

| (76) | Maakleritasus sisalduv võimalik abi kehtestati 27. septembril 1991 samal kuupäeval tehtud määrusega ning käesolevas otsuses on seda analüüsitud kuni „livret A” levitamise liberaliseerimiseni ning „livret bleu” ja „livret A” ühtlustamiseni 1. jaanuaril 2009 (38). |
| --- | --- |

(76)

Maakleritasus sisalduv võimalik abi kehtestati 27. septembril 1991 samal kuupäeval tehtud määrusega ning käesolevas otsuses on seda analüüsitud kuni „livret A” levitamise liberaliseerimiseni ning „livret bleu” ja „livret A” ühtlustamiseni 1. jaanuaril 2009 (38).

7.1.1.   Kohtuotsuses Altmark määratletud tingimused ei ole täidetud

| (77) | Tuleb märkida, et kohtuotsuse Altmark (39) kohaselt ei kujuta avaliku teenuse osutamise ülesannete eest makstud hüvitised endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui on täidetud neli kumulatiivset tingimust. |
| --- | --- |

(77)

Tuleb märkida, et kohtuotsuse Altmark (39) kohaselt ei kujuta avaliku teenuse osutamise ülesannete eest makstud hüvitised endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui on täidetud neli kumulatiivset tingimust.

| (78) | Oma vastuses laiendamisotsusele tuginevad Prantsuse ametiasutused ja Crédit Mutuel sellele, et tegemist on kahe üldist majandushuvi pakkuva teenusega, milleks on märkimisväärse hulga pangakontorite säilitamine territoriaalplaneerimise eesmärgil ja sotsiaalkorterite rahastamiseks ette nähtud hoiuste vastuvõtmine. |
| --- | --- |

(78)

Oma vastuses laiendamisotsusele tuginevad Prantsuse ametiasutused ja Crédit Mutuel sellele, et tegemist on kahe üldist majandushuvi pakkuva teenusega, milleks on märkimisväärse hulga pangakontorite säilitamine territoriaalplaneerimise eesmärgil ja sotsiaalkorterite rahastamiseks ette nähtud hoiuste vastuvõtmine.

| (79) | Juba enne asjaomase meetme kehtestamist ei olnud Crédit Mutuel’il aga enam mingit kohustust säilitada pangakontoreid maapiirkondades, sest pangakontorite avamise ja sulgemise seadus oli 1987. aastal kehtetuks tunnistatud ja kontrollisüsteem (mis jäi Crédit Mutuel’i suhtes kehtima aastatel 1987–1991) kaotati 1. juulil 1991 (40). Prantsuse ametiasutused ja Crédit Mutuel ei vaidlustanud pealegi laiendamisotsuse järeldust, et „pärast 1991. aastat [st 1. juulit 1991] ei ole ühtegi õigusakti, mille põhjal Crédit Mutuel’ile oleks määratud EÜ asutamislepingu artikli 86 [nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 106] tähenduses eespool punkti 24 alapunktis iii nimetatud ülesanne [pangakontorite säilitamine territoriaalplaneerimise eesmärgil]” (41). |
| --- | --- |

(79)

Juba enne asjaomase meetme kehtestamist ei olnud Crédit Mutuel’il aga enam mingit kohustust säilitada pangakontoreid maapiirkondades, sest pangakontorite avamise ja sulgemise seadus oli 1987. aastal kehtetuks tunnistatud ja kontrollisüsteem (mis jäi Crédit Mutuel’i suhtes kehtima aastatel 1987–1991) kaotati 1. juulil 1991 (40). Prantsuse ametiasutused ja Crédit Mutuel ei vaidlustanud pealegi laiendamisotsuse järeldust, et „pärast 1991. aastat [st 1. juulit 1991] ei ole ühtegi õigusakti, mille põhjal Crédit Mutuel’ile oleks määratud EÜ asutamislepingu artikli 86 [nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 106] tähenduses eespool punkti 24 alapunktis iii nimetatud ülesanne [pangakontorite säilitamine territoriaalplaneerimise eesmärgil]” (41).

| (80) | Seega tuleb kohtuotsuse Altmark kohaldatavust kontrollida üksnes sotsiaalkorterite rahastamiseks ettenähtud hoiuste vastuvõtmise ülesande seisukohalt. |
| --- | --- |

(80)

Seega tuleb kohtuotsuse Altmark kohaldatavust kontrollida üksnes sotsiaalkorterite rahastamiseks ettenähtud hoiuste vastuvõtmise ülesande seisukohalt.

| (81) | Komisjon tuletab meelde, et liikmesriikidel on ulatuslik kaalutlusõigus selle hindamiseks, millist laadi teenuseid võib käsitada üldist majandushuvi pakkuvate teenustena. Ta leiab, et 1975. aasta paranduseelarve seaduse (42) artikli 9 ja 1982. aasta paranduseelarve seaduse (43) artikli 24 sätete rakendusdekreedid, eelkõige 27. septembri 1991. aasta määrus, annavad Crédit Mutuel’ile selgelt ülesande (nagu on määratletud ehitus- ja elamuseadustiku (Code de la construction et de l’habitation) artiklites R323-10 ja R331-14) koguda CDC-le ülekantavaid vahendeid, mis võimaldavad viimati nimetatud asutusel rahastada sotsiaalkorterite süsteemi. Komisjon leiab, et kvalifitseerides selle ülesande üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks, ei teinud Prantsusmaa ilmset hindamisviga. |
| --- | --- |

(81)

Komisjon tuletab meelde, et liikmesriikidel on ulatuslik kaalutlusõigus selle hindamiseks, millist laadi teenuseid võib käsitada üldist majandushuvi pakkuvate teenustena. Ta leiab, et 1975. aasta paranduseelarve seaduse (42) artikli 9 ja 1982. aasta paranduseelarve seaduse (43) artikli 24 sätete rakendusdekreedid, eelkõige 27. septembri 1991. aasta määrus, annavad Crédit Mutuel’ile selgelt ülesande (nagu on määratletud ehitus- ja elamuseadustiku (Code de la construction et de l’habitation) artiklites R323-10 ja R331-14) koguda CDC-le ülekantavaid vahendeid, mis võimaldavad viimati nimetatud asutusel rahastada sotsiaalkorterite süsteemi. Komisjon leiab, et kvalifitseerides selle ülesande üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks, ei teinud Prantsusmaa ilmset hindamisviga.

| (82) | Kohtuotsuse Altmark neljandas tingimuses on märgitud: „kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise[ga] [...] ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit” (44). |
| --- | --- |

(82)

Kohtuotsuse Altmark neljandas tingimuses on märgitud: „kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise[ga] [...] ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit” (44).

| (83) | Komisjon leiab, et neljas tingimus ei ole täidetud sotsiaalkorterite rahastamiseks CDCsse koondatud hoiuste vastuvõtmise ülesande puhul. Tuleb märkida, et riik ei andnud seda ülesannet parimale pakkujale riigihankemenetluse teel, vaid otse Crédit Mutuel’iga peetud läbirääkimiste teel. Maakleritasu suurust ei määratud kindlaks selliste üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seotud kulude alusel, mida kannab keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja. Nimelt ei saanud maakleritasu määr suurusega 1,3 % põhineda kuludel, mida Crédit Mutuel üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks tegelikult kandis, sest 1991. aasta septembris ei olnud eraldi „livret bleu” kohta käivat raamatupidamisarvestust, mis võimaldaks teha kindlaks kulud, mis olid panga raamatupidamisarvestuses seotud konkreetselt säästutootega „livret bleu”. „Livret bleu” eraldi raamatupidamisarvestus loodi mitu aastat hiljem ja taastati tagasiulatuvalt 1991. aastale eelnevate aastate kohta. Seega ei ole andmeid sellest, et maakleritasu suurus määrati kindlaks nende kulude analüüsi alusel, mida kandis keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kõnealust üldhuviteenuse osutamise ülesannet täites. Prantsuse ametiasutused väidavad, et Crédit Mutuel on üldiselt hästi korraldatud juhtimisega. Samal ajal ei esita nad oma väite kinnituseks ühtegi tõendit, vaid viitavad põhiliselt laiendamisotsuse punktile 13, milles komisjon on pelgalt nimetanud Crédit Mutuel’i 2004. aasta üldiseid finantstulemusi (bilansi kogumaht, puhastulu, kulude-tulude suhe, omavahendid ja maksevõime koefitsient). Kui liikmesriik määras hüvitise taseme kindlaks keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kulude analüüsi põhjal, ei peaks tal olema mingit raskust seda komisjonile tõendada ja esitada talle kasutatud meetodid, mida Prantsusmaa ei ole aga käesolevas asjas teinud. Lõpuks näib asjaolu, et kohe pärast „livret A” ja „livret bleu” levitamise liberaliseerimist 1. jaanuaril 2009 vähenes Crédit Mutuel’i maakleritasu 1,1 protsendist 0,6 protsendini, viitavat sellele, et kõnealuse tasu määr oli suurem kui olnuks tasul, mis oleks kindlaks määratud samasugust, üldhuviteenuse osutamise ülesannet täitva keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kulude põhjal. |
| --- | --- |

(83)

Komisjon leiab, et neljas tingimus ei ole täidetud sotsiaalkorterite rahastamiseks CDCsse koondatud hoiuste vastuvõtmise ülesande puhul. Tuleb märkida, et riik ei andnud seda ülesannet parimale pakkujale riigihankemenetluse teel, vaid otse Crédit Mutuel’iga peetud läbirääkimiste teel. Maakleritasu suurust ei määratud kindlaks selliste üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seotud kulude alusel, mida kannab keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja. Nimelt ei saanud maakleritasu määr suurusega 1,3 % põhineda kuludel, mida Crédit Mutuel üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks tegelikult kandis, sest 1991. aasta septembris ei olnud eraldi „livret bleu” kohta käivat raamatupidamisarvestust, mis võimaldaks teha kindlaks kulud, mis olid panga raamatupidamisarvestuses seotud konkreetselt säästutootega „livret bleu”. „Livret bleu” eraldi raamatupidamisarvestus loodi mitu aastat hiljem ja taastati tagasiulatuvalt 1991. aastale eelnevate aastate kohta. Seega ei ole andmeid sellest, et maakleritasu suurus määrati kindlaks nende kulude analüüsi alusel, mida kandis keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kõnealust üldhuviteenuse osutamise ülesannet täites. Prantsuse ametiasutused väidavad, et Crédit Mutuel on üldiselt hästi korraldatud juhtimisega. Samal ajal ei esita nad oma väite kinnituseks ühtegi tõendit, vaid viitavad põhiliselt laiendamisotsuse punktile 13, milles komisjon on pelgalt nimetanud Crédit Mutuel’i 2004. aasta üldiseid finantstulemusi (bilansi kogumaht, puhastulu, kulude-tulude suhe, omavahendid ja maksevõime koefitsient). Kui liikmesriik määras hüvitise taseme kindlaks keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kulude analüüsi põhjal, ei peaks tal olema mingit raskust seda komisjonile tõendada ja esitada talle kasutatud meetodid, mida Prantsusmaa ei ole aga käesolevas asjas teinud. Lõpuks näib asjaolu, et kohe pärast „livret A” ja „livret bleu” levitamise liberaliseerimist 1. jaanuaril 2009 vähenes Crédit Mutuel’i maakleritasu 1,1 protsendist 0,6 protsendini, viitavat sellele, et kõnealuse tasu määr oli suurem kui olnuks tasul, mis oleks kindlaks määratud samasugust, üldhuviteenuse osutamise ülesannet täitva keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kulude põhjal.

| (84) | Kuivõrd kohtuotsuses Altmark määratletud tingimused on kumulatiivsed, siis asjaolu, et üks neist tingimustest ei ole täidetud, on piisav selleks, et kõnealust kohtupraktikat ei kohaldata ja et asjaomane meede võib kujutada endast riigiabi. Eelnevast tuleneb, et asjaomane meede ei vasta kohtuotsuse Altmark neljandale tingimusele. Seega kohtuotsust Altmark ei kohaldata ja tuleb hinnata, kas meede kujutab endast tegelikult riigiabi (45)
   (46). |
| --- | --- |

(84)

Kuivõrd kohtuotsuses Altmark määratletud tingimused on kumulatiivsed, siis asjaolu, et üks neist tingimustest ei ole täidetud, on piisav selleks, et kõnealust kohtupraktikat ei kohaldata ja et asjaomane meede võib kujutada endast riigiabi. Eelnevast tuleneb, et asjaomane meede ei vasta kohtuotsuse Altmark neljandale tingimusele. Seega kohtuotsust Altmark ei kohaldata ja tuleb hinnata, kas meede kujutab endast tegelikult riigiabi (45)
   (46).

7.1.2.   Abi olemasolu käsitlevad tingimused on täidetud

| (85) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(85)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

7.1.2.1.   Riigiga seostatavus ja riigi ressursid

| (86) | CDC maksis Crédit Mutuel’ile maakleritasu igal aastal (47) vastavalt riigi ja Crédit Mutuel’i vahelisele lepingule, milles määrati kindlaks 27. septembri 1991. aasta määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Maakleritasu summa fikseerib riik eesmärgiga hüvitada avaliku teenindamise kohustuste täitmist. Peale selle on CDC riigi osalusega äriühing, mille tegevus on riigiga seostatav (48). Riigiga seostatavust ja riigi ressursse käsitlev tingimus on seega täidetud. |
| --- | --- |

(86)

CDC maksis Crédit Mutuel’ile maakleritasu igal aastal (47) vastavalt riigi ja Crédit Mutuel’i vahelisele lepingule, milles määrati kindlaks 27. septembri 1991. aasta määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Maakleritasu summa fikseerib riik eesmärgiga hüvitada avaliku teenindamise kohustuste täitmist. Peale selle on CDC riigi osalusega äriühing, mille tegevus on riigiga seostatav (48). Riigiga seostatavust ja riigi ressursse käsitlev tingimus on seega täidetud.

7.1.2.2.   Valikulisus

| (87) | Maakleritasu anti ainuüksi Crédit Mutuel’ile vastutasuks sotsiaalkorterite rahastamise eesmärgil CDCsse koondatud säästuhoiuste vastuvõtmise eest, milleks kasutati säästutoodet „livret bleu”, mille levitamise ainuõigus kuulus Crédit Mutuel’ile. See meede oli seega valikulise iseloomuga. |
| --- | --- |

(87)

Maakleritasu anti ainuüksi Crédit Mutuel’ile vastutasuks sotsiaalkorterite rahastamise eesmärgil CDCsse koondatud säästuhoiuste vastuvõtmise eest, milleks kasutati säästutoodet „livret bleu”, mille levitamise ainuõigus kuulus Crédit Mutuel’ile. See meede oli seega valikulise iseloomuga.

7.1.2.3.   Konkurentsi kahjustava eelise olemasolu hindamine, kuna kohtuotsuse Altmark tingimusi ei saa kohaldada

| (88) | Kuna maakleritasu kujutas endast riigi ressursside ülekandmist ainuüksi Crédit Mutuel’ile, parandas see kõnealuse panga konkurentsipositsiooni tema konkurentide suhtes. Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt annab ühe ettevõtja konkurentsipositsiooni paranemine riigiabi tõttu üldiselt tunnistust konkurentsi kahjustamisest võrreldes teiste ettevõtjatega, kes sarnast abi ei saanud (49). |
| --- | --- |

(88)

Kuna maakleritasu kujutas endast riigi ressursside ülekandmist ainuüksi Crédit Mutuel’ile, parandas see kõnealuse panga konkurentsipositsiooni tema konkurentide suhtes. Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt annab ühe ettevõtja konkurentsipositsiooni paranemine riigiabi tõttu üldiselt tunnistust konkurentsi kahjustamisest võrreldes teiste ettevõtjatega, kes sarnast abi ei saanud (49).

7.1.2.4.   Liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamine

| (89) | Peale selle tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast, et liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamisega on tegemist niipea, kui abi saav ettevõtja tegutseb konkurentsile avatud valdkonnas ja tema tegevus hõlmab liikmesriikidevahelist kaubandust (50). Alates 1979. aastast hõlmas välismaiste pankade turuosa laenutegevuse puhul 8 % (4 % juriidilise isiku staatuseta filiaalide puhul, 4 % Prantsuse õiguslikus vormis tütarettevõtjate puhul), hoiustamistegevuse puhul 4,5 % (vastavalt 2 % ja 2,5 %). Muude kui Prantsuse päritolu Euroopa pankade osa võrreldes kõikide välismaa pankadega kokku oli 50 % laenude, 70 % hoiuste puhul. Crédit Mutuel konkureeris seega alates 1970. aastatest välismaa pangavõrkudega Prantsusmaa territooriumil. Pealegi, likviidsete pangasäästude turg, kuhu kuulus „livret bleu” ja mille alla kuuluvad ka Codevi, LEP, „livret jeune” (noorte hoiuraamat), tavalised hoiukontod ja CEL, (51) oli vaadeldaval perioodil juba konkurentsile avatud. |
| --- | --- |

(89)

Peale selle tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast, et liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamisega on tegemist niipea, kui abi saav ettevõtja tegutseb konkurentsile avatud valdkonnas ja tema tegevus hõlmab liikmesriikidevahelist kaubandust (50). Alates 1979. aastast hõlmas välismaiste pankade turuosa laenutegevuse puhul 8 % (4 % juriidilise isiku staatuseta filiaalide puhul, 4 % Prantsuse õiguslikus vormis tütarettevõtjate puhul), hoiustamistegevuse puhul 4,5 % (vastavalt 2 % ja 2,5 %). Muude kui Prantsuse päritolu Euroopa pankade osa võrreldes kõikide välismaa pankadega kokku oli 50 % laenude, 70 % hoiuste puhul. Crédit Mutuel konkureeris seega alates 1970. aastatest välismaa pangavõrkudega Prantsusmaa territooriumil. Pealegi, likviidsete pangasäästude turg, kuhu kuulus „livret bleu” ja mille alla kuuluvad ka Codevi, LEP, „livret jeune” (noorte hoiuraamat), tavalised hoiukontod ja CEL, (51) oli vaadeldaval perioodil juba konkurentsile avatud.

| (90) | Komisjon järeldab seega, et neli abi olemasoluks vajalikku tingimust on täidetud. |
| --- | --- |

(90)

Komisjon järeldab seega, et neli abi olemasoluks vajalikku tingimust on täidetud.

7.1.2.5.   Abimeetme ebaseaduslikkus

| (91) | Kokkuvõttes on abimeede ebaseaduslik, sest sellest ei teatatud komisjonile vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 ja seda rakendati pärast Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu jõustumist Prantsusmaal. |
| --- | --- |

(91)

Kokkuvõttes on abimeede ebaseaduslik, sest sellest ei teatatud komisjonile vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 ja seda rakendati pärast Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu jõustumist Prantsusmaal.

| (92) | Vastuseks Prantsuse ametiasutuste argumendile, et tegemist on olemasoleva abiga, sest see kehtestati enne teise pangandusdirektiivi ülevõtmise tähtaja möödumist 1. jaanuaril 1993, rõhutab komisjon, et kõnealuse direktiivi eesmärk oli viia lõpule siseturu loomine krediidiasutuste sektoris asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse seisukohast. See ei tähenda, et asjaomane turg oli enne maakleritasu kehtestamist konkurentsile suletud, vaid lihtsalt seda, et pangandussektoris esines veel teatavaid asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust piiravaid takistusi. 10. mai 2007. aasta otsuses on märgitud, et „livret bleu” kuulub likviidsete säästuhoiuste „turule”, mis eeldab, et asjaomane tegevus on konkurentsile avatud, ja selles otsuses ei ole mingis osas kinnitatud Prantsuse ametiasutuste argumenti, et kõnealune tegevus avati konkurentsile alles 1993. aastal. Otsuses on vastupidi viidatud „küpse” turu olemasolule (52). |
| --- | --- |

(92)

Vastuseks Prantsuse ametiasutuste argumendile, et tegemist on olemasoleva abiga, sest see kehtestati enne teise pangandusdirektiivi ülevõtmise tähtaja möödumist 1. jaanuaril 1993, rõhutab komisjon, et kõnealuse direktiivi eesmärk oli viia lõpule siseturu loomine krediidiasutuste sektoris asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse seisukohast. See ei tähenda, et asjaomane turg oli enne maakleritasu kehtestamist konkurentsile suletud, vaid lihtsalt seda, et pangandussektoris esines veel teatavaid asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust piiravaid takistusi. 10. mai 2007. aasta otsuses on märgitud, et „livret bleu” kuulub likviidsete säästuhoiuste „turule”, mis eeldab, et asjaomane tegevus on konkurentsile avatud, ja selles otsuses ei ole mingis osas kinnitatud Prantsuse ametiasutuste argumenti, et kõnealune tegevus avati konkurentsile alles 1993. aastal. Otsuses on vastupidi viidatud „küpse” turu olemasolule (52).

7.2.   Abi kokkusobivus siseturuga

| (93) | Kuna asjaomane meede sisaldab riigiabi elemente, tuleb komisjonil analüüsida selle meetme kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(93)

Kuna asjaomane meede sisaldab riigiabi elemente, tuleb komisjonil analüüsida selle meetme kokkusobivust siseturuga.

| (94) | ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 on sätestatud: „Ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine [...], alluvad aluslepingu eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega.” |
| --- | --- |

(94)

ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 on sätestatud: „Ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine [...], alluvad aluslepingu eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega.”

| (95) | Vastavalt Euroopa Kohtu kohtupraktikale, komisjoni praktikale ja 2005. aasta ühenduse raamistikule tähendab ELi toimimise lepingu artikli 106 lõige 2 seda, et riigiabi ettevõtjale, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine, võidakse tunnistada siseturuga kokkusobivaks, kui abimeede vastab järgmistele tingimustele:






  a) | osutatud teenusel on üldist majandushuvi pakkuva teenuse tunnused; |
| --- | --- | --- |

(95)

Vastavalt Euroopa Kohtu kohtupraktikale, komisjoni praktikale ja 2005. aasta ühenduse raamistikule tähendab ELi toimimise lepingu artikli 106 lõige 2 seda, et riigiabi ettevõtjale, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine, võidakse tunnistada siseturuga kokkusobivaks, kui abimeede vastab järgmistele tingimustele:

a)

osutatud teenusel on üldist majandushuvi pakkuva teenuse tunnused;

| b) | riik on ettevõtjale tegelikult andnud selle üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesande ühe või mitme ametliku dokumendi alusel; |
| --- | --- |

b)

riik on ettevõtjale tegelikult andnud selle üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesande ühe või mitme ametliku dokumendi alusel;

| c) | järgitud on vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid ja |
| --- | --- |

c)

järgitud on vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid ja

| d) | kaubanduse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

d)

kaubanduse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega.

| (96) | Tingimused a ja b on täidetud põhjenduses 81 esitatud põhjustel. |
| --- | --- |

(96)

Tingimused a ja b on täidetud põhjenduses 81 esitatud põhjustel.

| (97) | Tingimuse d osas ei ole komisjonil mingeid andmeid selle kohta, et ühendusesisest kaubandust on mõjutatud niivõrd olulisel määral, et abi ei vasta sellele tingimusele. Täpsemalt, 10. mai 2007. aasta otsuses nõuti „livret bleu” levitamise ainuõiguse kaotamist, sest selle levitamisega seotud eriõigused kujutasid endast ühendusesisese teenuste osutamise vabaduse piirangut (53). Eeldusel et maakleritasuga ei hüvitatud liigselt Crédit Mutuel’ile antud üldhuviteenuse osutamise ülesannet, ei saa seda siiski käsitada nii, nagu see mõjutanuks kaubanduse arengut määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(97)

Tingimuse d osas ei ole komisjonil mingeid andmeid selle kohta, et ühendusesisest kaubandust on mõjutatud niivõrd olulisel määral, et abi ei vasta sellele tingimusele. Täpsemalt, 10. mai 2007. aasta otsuses nõuti „livret bleu” levitamise ainuõiguse kaotamist, sest selle levitamisega seotud eriõigused kujutasid endast ühendusesisese teenuste osutamise vabaduse piirangut (53). Eeldusel et maakleritasuga ei hüvitatud liigselt Crédit Mutuel’ile antud üldhuviteenuse osutamise ülesannet, ei saa seda siiski käsitada nii, nagu see mõjutanuks kaubanduse arengut määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega.

| (98) | Seega hindab komisjon alljärgnevalt seda, kas on järgitud vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid, st seda, kas selle hüvitise summa, mida maakleritasu endast kujutab, ei ületanud avaliku teenindamise kohustuste täitmisel kantud kulude katmiseks vajalikku summat, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit (54). |
| --- | --- |

(98)

Seega hindab komisjon alljärgnevalt seda, kas on järgitud vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid, st seda, kas selle hüvitise summa, mida maakleritasu endast kujutab, ei ületanud avaliku teenindamise kohustuste täitmisel kantud kulude katmiseks vajalikku summat, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit (54).

| (99) | Kontrollides võimaliku liigse hüvitamise puudumist (vt punkt 7.2.5), kasutab komisjon ajavahemiku 27. septembrist 1991 (vt punkt 7.2.1) kuni 31. detsembrini 2005 kohta üldist meetodit (vt punkt 7.2.2). Komisjon võtab arvesse kõiki säästutootega „livret bleu” seotud eeliseid, lisamata siiski võimalikku juurdemeelitavat mõju, mille ulatust ei ole suudetud kindlaks teha (vt punkt 7.2.3). Arvesse võetakse mõistlikku kasumit (vt punkt 7.2.4), sealhulgas CDCsse koondatud säästuhoiuste puhul. |
| --- | --- |

(99)

Kontrollides võimaliku liigse hüvitamise puudumist (vt punkt 7.2.5), kasutab komisjon ajavahemiku 27. septembrist 1991 (vt punkt 7.2.1) kuni 31. detsembrini 2005 kohta üldist meetodit (vt punkt 7.2.2). Komisjon võtab arvesse kõiki säästutootega „livret bleu” seotud eeliseid, lisamata siiski võimalikku juurdemeelitavat mõju, mille ulatust ei ole suudetud kindlaks teha (vt punkt 7.2.3). Arvesse võetakse mõistlikku kasumit (vt punkt 7.2.4), sealhulgas CDCsse koondatud säästuhoiuste puhul.

7.2.1.   Vaatlusaluse perioodi algus 27. septembril 1991

| (100) | „Livret bleu” puhastulu arvutus, mille eesmärgiks oli hinnata võimaliku liigse hüvitamise esinemist, hõlmas laiendamisotsuses kogu 1991. aasta tulusid (55). Teisisõnu vabalt valitud kasutusviisidest ja üldistes huvides kasutamisest saadud puhastulu võeti arvesse alates 1. jaanuarist 1991. |
| --- | --- |

(100)

„Livret bleu” puhastulu arvutus, mille eesmärgiks oli hinnata võimaliku liigse hüvitamise esinemist, hõlmas laiendamisotsuses kogu 1991. aasta tulusid (55). Teisisõnu vabalt valitud kasutusviisidest ja üldistes huvides kasutamisest saadud puhastulu võeti arvesse alates 1. jaanuarist 1991.

| (101) | Nagu on märgitud põhjendustes 75 ja 76, on käesolevas asjas ainus asjaomane meede maakleritasu, mille põhimõte kehtestati 27. septembril 1991 ehk samal ajal, kui Crédit Mutuel’ile anti ülesandeks koondada tema vastuvõetud säästuhoiuste summad CDCsse sotsiaalkorterite rahastamiseks. Enne seda kuupäeva ei olnud ei maakleritasu ega CDCsse koondamist. Sellest tulenevalt peab komisjon alustama abi proportsionaalsuse hindamist alates kõnealusest kuupäevast. |
| --- | --- |

(101)

Nagu on märgitud põhjendustes 75 ja 76, on käesolevas asjas ainus asjaomane meede maakleritasu, mille põhimõte kehtestati 27. septembril 1991 ehk samal ajal, kui Crédit Mutuel’ile anti ülesandeks koondada tema vastuvõetud säästuhoiuste summad CDCsse sotsiaalkorterite rahastamiseks. Enne seda kuupäeva ei olnud ei maakleritasu ega CDCsse koondamist. Sellest tulenevalt peab komisjon alustama abi proportsionaalsuse hindamist alates kõnealusest kuupäevast.

| (102) | Üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seotud kulud ja tulud ei saa seega olla tekkinud enne 27. septembrit 1991. Teisisõnu saab alles kõnealuse abimeetme (maakleritasu) loomisest alates võtta arvesse selle abiga rahastatud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seotud kulusid ja tulusid. Komisjon leiab kokkuvõtteks, et tema laiendamisotsus sisaldas vastuolu, sest selles on piiritletud, et abimeetmeks on üksnes 27. septembril 1991 loodud maakleritasu, kuid samas on selles jätkuvalt arvesse võetud „livret bleu” puhastulu perioodil 1. jaanuarist 1991 kuni 27. septembrini 1991. |
| --- | --- |

(102)

Üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seotud kulud ja tulud ei saa seega olla tekkinud enne 27. septembrit 1991. Teisisõnu saab alles kõnealuse abimeetme (maakleritasu) loomisest alates võtta arvesse selle abiga rahastatud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seotud kulusid ja tulusid. Komisjon leiab kokkuvõtteks, et tema laiendamisotsus sisaldas vastuolu, sest selles on piiritletud, et abimeetmeks on üksnes 27. septembril 1991 loodud maakleritasu, kuid samas on selles jätkuvalt arvesse võetud „livret bleu” puhastulu perioodil 1. jaanuarist 1991 kuni 27. septembrini 1991.

| (103) | Kuna Crédit Mutuel saab üldistes huvides kasutamise ja vabalt valitud kasutusviiside puhastulu esitada üksnes aastate lõikes, leiab komisjon, et 1991. aasta puhul tuleb arvesse võtta ainuüksi puhastulu ajavahemikul 27. septembrist 1991 kuni 31. detsembrini 1991, arvestades kogu 1991. aasta puhaskasumit proportsionaalselt asjaomaste päevade arvuga, st suhtes 96/365. CDCsse koondatud säästuhoiuste summade puhastulu 1991. aastal võib arvesse võtta tervikuna, sest nagu on selgitatud põhjenduses 101, nähti see koondamine ette just nimelt pärast 27. septembrit 1991, nii et määratluse kohaselt ei ole ükski nende tulude osa seotud ajavahemikuga 1. jaanuarist 1991 kuni 27. septembrini 1991. |
| --- | --- |

(103)

Kuna Crédit Mutuel saab üldistes huvides kasutamise ja vabalt valitud kasutusviiside puhastulu esitada üksnes aastate lõikes, leiab komisjon, et 1991. aasta puhul tuleb arvesse võtta ainuüksi puhastulu ajavahemikul 27. septembrist 1991 kuni 31. detsembrini 1991, arvestades kogu 1991. aasta puhaskasumit proportsionaalselt asjaomaste päevade arvuga, st suhtes 96/365. CDCsse koondatud säästuhoiuste summade puhastulu 1991. aastal võib arvesse võtta tervikuna, sest nagu on selgitatud põhjenduses 101, nähti see koondamine ette just nimelt pärast 27. septembrit 1991, nii et määratluse kohaselt ei ole ükski nende tulude osa seotud ajavahemikuga 1. jaanuarist 1991 kuni 27. septembrini 1991.

7.2.2.   Üldine meetod kuni 2005. aasta lõpuni ja selle järel aastapõhine meetod

| (104) | Komisjon soovitas oma laiendamisotsuses kasutada võimaliku liigse hüvitamise olemasolu hindamiseks aastapõhist meetodit. See meetod tuleneb ühenduse 2005. aasta raamistikust ja kujutab endast muutust võrreldes tema varasema praktikaga. Kui komisjon pidi enne ühenduse 2005. aasta raamistiku vastuvõtmist hindama võimaliku liigse hüvitamise olemasolu, kasutas ta meetodit, mida võib nimetada „üldiseks” ning mille kohaselt võib ilma piiranguteta teha tasaarvelduse liigse hüvitamise aastatega seotud summade ja nende aastate summade vahel, mil hüvitati liiga vähe (56). |
| --- | --- |

(104)

Komisjon soovitas oma laiendamisotsuses kasutada võimaliku liigse hüvitamise olemasolu hindamiseks aastapõhist meetodit. See meetod tuleneb ühenduse 2005. aasta raamistikust ja kujutab endast muutust võrreldes tema varasema praktikaga. Kui komisjon pidi enne ühenduse 2005. aasta raamistiku vastuvõtmist hindama võimaliku liigse hüvitamise olemasolu, kasutas ta meetodit, mida võib nimetada „üldiseks” ning mille kohaselt võib ilma piiranguteta teha tasaarvelduse liigse hüvitamise aastatega seotud summade ja nende aastate summade vahel, mil hüvitati liiga vähe (56).

| (105) | Ühenduse 2005. aasta raamistiku punkti 26 kohaselt kohaldab komisjon teatamata abi suhtes selle raamistiku sätteid, kui abi on antud pärast raamistiku avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, ja muudel juhtudel abi andmise ajal kehtivaid sätteid. Vaatlusalust abi antakse igal aastal (57) ja sellest ei teatatud. Ühenduse 2005. aasta raamistik avaldati Euroopa Liidu Teatajas29. novembril 2005. Järelikult tuleb 2006. aastale eelneva perioodi puhul kohaldada abi andmise ajal kehtinud eeskirju ja perioodi puhul, mis kestis 1. jaanuarist 2006 kuni meetme lõppemiseni 31. detsembril 2008, tuleb kohaldada ühenduse 2005. aasta raamistikku. |
| --- | --- |

(105)

Ühenduse 2005. aasta raamistiku punkti 26 kohaselt kohaldab komisjon teatamata abi suhtes selle raamistiku sätteid, kui abi on antud pärast raamistiku avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, ja muudel juhtudel abi andmise ajal kehtivaid sätteid. Vaatlusalust abi antakse igal aastal (57) ja sellest ei teatatud. Ühenduse 2005. aasta raamistik avaldati Euroopa Liidu Teatajas29. novembril 2005. Järelikult tuleb 2006. aastale eelneva perioodi puhul kohaldada abi andmise ajal kehtinud eeskirju ja perioodi puhul, mis kestis 1. jaanuarist 2006 kuni meetme lõppemiseni 31. detsembril 2008, tuleb kohaldada ühenduse 2005. aasta raamistikku.

| (106) | Ühenduse 2005. aasta raamistikus on soovitatud „aastapõhist” meetodit, kui võimalikku liigset hüvitist tuleb arvutada igal aastal, ilma et ühe aasta liigset hüvitist saaks üle kanda järgmisse aastasse, välja arvatud juhul, kui see summa ei ületa 10 % iga-aastasest hüvitisest (58). |
| --- | --- |

(106)

Ühenduse 2005. aasta raamistikus on soovitatud „aastapõhist” meetodit, kui võimalikku liigset hüvitist tuleb arvutada igal aastal, ilma et ühe aasta liigset hüvitist saaks üle kanda järgmisse aastasse, välja arvatud juhul, kui see summa ei ületa 10 % iga-aastasest hüvitisest (58).

| (107) | Seevastu enne ühenduse 2005. aasta raamistiku vastuvõtmist kasutas komisjon selle hindamisel, kas ettevõtjale ei makstud avaliku teenindamise ülesande täitmise eest liigset hüvitist, „üldist” meetodit (vt põhjendus 104) (59). |
| --- | --- |

(107)

Seevastu enne ühenduse 2005. aasta raamistiku vastuvõtmist kasutas komisjon selle hindamisel, kas ettevõtjale ei makstud avaliku teenindamise ülesande täitmise eest liigset hüvitist, „üldist” meetodit (vt põhjendus 104) (59).

| (108) | Üldise meetodi puhul diskonteeritakse aasta-aastalt kogunenud iga-aastane puhastulu, kohaldades Prantsusmaa suhtes kehtivat viiteintressimäära iga aasta 1. jaanuaril (60). |
| --- | --- |

(108)

Üldise meetodi puhul diskonteeritakse aasta-aastalt kogunenud iga-aastane puhastulu, kohaldades Prantsusmaa suhtes kehtivat viiteintressimäära iga aasta 1. jaanuaril (60).

7.2.3.   Arvesse võetud eelised

| (109) | Ühenduse 2005. aasta raamistiku punkti 17 esimeses lauses on sätestatud järgmine: „Arvesse võetavad kulud peavad sisaldama vähemalt kogu tulu, mis saadakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisest.” Võimaliku liigse hüvitise puudumise kontrolli käigus tuleb seega võtta arvesse üldistes huvides kasutamise ja vabalt valitud kasutusviiside puhastulu uurimisperioodi jooksul. Nimelt leiab komisjon, et selle puhastulu moodustab tulu, mille nägi Prantsusmaa alates 27. septembrist 1991 ette Crédit Mutuel’ile seoses sellega, et viimane osutas üldhuviteenust, milleks oli sotsiaalkorterite rahastamine CDC kaudu. Need kasutusviisid põhinevad analüütilises raamatupidamisarvestuses erivahenditel – hoiustel, mis on kogutud tänu „livret bleu” levitamisele. Konkurentsitingimustes (ilma maksuvaba säästutoote levitamise eriõiguseta) ei oleks Crédit Mutuel võib-olla suutnud neid vahendeid sama hinnaga hankida, mistõttu tuleb vastavaid kasutusviise ja vahendeid võtta arvesse „livret bleu” süsteemi üldises ülesehituses. Lisaks kinnitas Prantsusmaa ise, et on olemas seos kasutusviiside, „livret bleu” ja sotsiaalkorterite rahastamise ülesande vahel, kandes alates 1991. aastast nende kasutusviisidega seotud säästuhoiuste summa üle CDCsse (61). Teisisõnu, määrates Crédit Mutuel’ile 27. septembril 1991 üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesande, st CDCsse koondatavate, sotsiaalkorterite rahastamiseks ettenähtud hoiuste vastuvõtmise, kinnitab Prantsusmaa „livret bleu” levitamise õiguse andmist Crédit Mutuel’ile. Selles süsteemis hoiustatud vahendite kasutamisest saadud kasumit tuleb seega sellest kuupäevast alates käsitada kui Crédit Mutuel’ile üldise majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest antud tulu. |
| --- | --- |

(109)

Ühenduse 2005. aasta raamistiku punkti 17 esimeses lauses on sätestatud järgmine: „Arvesse võetavad kulud peavad sisaldama vähemalt kogu tulu, mis saadakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisest.” Võimaliku liigse hüvitise puudumise kontrolli käigus tuleb seega võtta arvesse üldistes huvides kasutamise ja vabalt valitud kasutusviiside puhastulu uurimisperioodi jooksul. Nimelt leiab komisjon, et selle puhastulu moodustab tulu, mille nägi Prantsusmaa alates 27. septembrist 1991 ette Crédit Mutuel’ile seoses sellega, et viimane osutas üldhuviteenust, milleks oli sotsiaalkorterite rahastamine CDC kaudu. Need kasutusviisid põhinevad analüütilises raamatupidamisarvestuses erivahenditel – hoiustel, mis on kogutud tänu „livret bleu” levitamisele. Konkurentsitingimustes (ilma maksuvaba säästutoote levitamise eriõiguseta) ei oleks Crédit Mutuel võib-olla suutnud neid vahendeid sama hinnaga hankida, mistõttu tuleb vastavaid kasutusviise ja vahendeid võtta arvesse „livret bleu” süsteemi üldises ülesehituses. Lisaks kinnitas Prantsusmaa ise, et on olemas seos kasutusviiside, „livret bleu” ja sotsiaalkorterite rahastamise ülesande vahel, kandes alates 1991. aastast nende kasutusviisidega seotud säästuhoiuste summa üle CDCsse (61). Teisisõnu, määrates Crédit Mutuel’ile 27. septembril 1991 üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesande, st CDCsse koondatavate, sotsiaalkorterite rahastamiseks ettenähtud hoiuste vastuvõtmise, kinnitab Prantsusmaa „livret bleu” levitamise õiguse andmist Crédit Mutuel’ile. Selles süsteemis hoiustatud vahendite kasutamisest saadud kasumit tuleb seega sellest kuupäevast alates käsitada kui Crédit Mutuel’ile üldise majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest antud tulu.

| (110) | Kaebuse esitaja ja teised ametiasutused või organisatsioonid (konkurentsinõukogu ning parlamendiliikmete või teadusorganisatsioonide aruanded) (62) leiavad, et „livret bleu” levitamise ainuõigus tekitas „juurdemeelitava mõju”, mis võimaldas Crédit Mutuel’il tõmmata ligi ja säilitada kliente, kellele ta müüs ka muid pangatooteid, mitte üksnes säästutoodet „livret bleu”. Komisjon ei välistanud laiendamisotsuses, et „livret bleu” võis tekitada kaudseid tulusid juurdemeelitava mõju tõttu, (63) kuid meenutas, et neid tulusid ei ole seni suudetud kvantifitseerida (64). |
| --- | --- |

(110)

Kaebuse esitaja ja teised ametiasutused või organisatsioonid (konkurentsinõukogu ning parlamendiliikmete või teadusorganisatsioonide aruanded) (62) leiavad, et „livret bleu” levitamise ainuõigus tekitas „juurdemeelitava mõju”, mis võimaldas Crédit Mutuel’il tõmmata ligi ja säilitada kliente, kellele ta müüs ka muid pangatooteid, mitte üksnes säästutoodet „livret bleu”. Komisjon ei välistanud laiendamisotsuses, et „livret bleu” võis tekitada kaudseid tulusid juurdemeelitava mõju tõttu, (63) kuid meenutas, et neid tulusid ei ole seni suudetud kvantifitseerida (64).

| (111) | Käesoleva juhtumi uurimise lõpus sedastab komisjon, et kuigi juurdemeelitava mõju olemasolu ei saa välistada, ei võimalda tema kogutud andmed käesolevas asjas võimaliku mõju ulatust piisavalt kindlalt välja selgitada. |
| --- | --- |

(111)

Käesoleva juhtumi uurimise lõpus sedastab komisjon, et kuigi juurdemeelitava mõju olemasolu ei saa välistada, ei võimalda tema kogutud andmed käesolevas asjas võimaliku mõju ulatust piisavalt kindlalt välja selgitada.

| (112) | Kaebuse esitajate dokumentides on eeldatud juurdemeelitava mõju olemasolu, kuid need ei tõenda seda vormiliselt ning veelgi vähem on nendes suudetud täpselt hinnata selle finantsmõju. |
| --- | --- |

(112)

Kaebuse esitajate dokumentides on eeldatud juurdemeelitava mõju olemasolu, kuid need ei tõenda seda vormiliselt ning veelgi vähem on nendes suudetud täpselt hinnata selle finantsmõju.

| (113) | Büroo Glais’ uuringute osas (vt põhjendused 52 ja 53) märgib komisjon, et Crédit Mutuel võib õigustatult kinnitada, et nendest statistilistest analüüsidest ei tulene ühtegi kindlat tõendit juurdemeelitava mõju ulatuse kohta. |
| --- | --- |

(113)

Büroo Glais’ uuringute osas (vt põhjendused 52 ja 53) märgib komisjon, et Crédit Mutuel võib õigustatult kinnitada, et nendest statistilistest analüüsidest ei tulene ühtegi kindlat tõendit juurdemeelitava mõju ulatuse kohta.

| (114) | Kaebuse esitajate märkustes pakuti välja kolm subjektiivset hinnangut. Kõigepealt seda arvesse võttes, et teised pangad olid teinud ettepaneku levitada säästutoodet „livret bleu” 1 % suuruse tasu eest, pakkusid kaebuse esitajad välja juurdemeelitava mõju ligikaudse suurusjärgu, arvutades Crédit Mutuel’i võetud maakleritasu taseme ja selle 1 % määra vahe, milleks on 0,3 %, mis vastab ligikaudu 300 miljonile Prantsuse frangile aastas. Siiski ei võimalda miski tõendada seda, et Crédit Mutuel’i konkurendid oleksid suutnud vaatlusalusel perioodil seda ülesannet samadel tingimustel täita kõnealuse 1 % tasumäära eest. Peale selle ei tõenda see esimene argument juurdemeelitavat mõju, vaid näib taas viitavat sellele, et Crédit Mutuel sai liigset hüvitist, mis – nagu selgub allpool – ei ole tõsi. Mitte miski ei võimalda tõendada, et juurdemeelitav mõju vastab vahele, mis saadakse, kui maakleritasust lahutada oletatav väiksem tasu, mille eest Crédit Mutuel’i konkurendid oleksid oma pakkumise kohaselt säästutoodet „livret bleu” levitanud. |
| --- | --- |

(114)

Kaebuse esitajate märkustes pakuti välja kolm subjektiivset hinnangut. Kõigepealt seda arvesse võttes, et teised pangad olid teinud ettepaneku levitada säästutoodet „livret bleu” 1 % suuruse tasu eest, pakkusid kaebuse esitajad välja juurdemeelitava mõju ligikaudse suurusjärgu, arvutades Crédit Mutuel’i võetud maakleritasu taseme ja selle 1 % määra vahe, milleks on 0,3 %, mis vastab ligikaudu 300 miljonile Prantsuse frangile aastas. Siiski ei võimalda miski tõendada seda, et Crédit Mutuel’i konkurendid oleksid suutnud vaatlusalusel perioodil seda ülesannet samadel tingimustel täita kõnealuse 1 % tasumäära eest. Peale selle ei tõenda see esimene argument juurdemeelitavat mõju, vaid näib taas viitavat sellele, et Crédit Mutuel sai liigset hüvitist, mis – nagu selgub allpool – ei ole tõsi. Mitte miski ei võimalda tõendada, et juurdemeelitav mõju vastab vahele, mis saadakse, kui maakleritasust lahutada oletatav väiksem tasu, mille eest Crédit Mutuel’i konkurendid oleksid oma pakkumise kohaselt säästutoodet „livret bleu” levitanud.

| (115) | Kaebuse esitajate välja pakutud teise meetodi kohaselt mõõdetaks juurdemeelitavat mõju Crédit Mutuel’i turuosa kasvu alusel. Sellist hindamismeetodit ei saa kasutada, sest see põhineb eeldusel, et turuosa suurenemine on tingitud ainuüksi säästutootest „livret bleu”, kuid seda eeldust ei kinnita ükski objektiivne asjaolu. |
| --- | --- |

(115)

Kaebuse esitajate välja pakutud teise meetodi kohaselt mõõdetaks juurdemeelitavat mõju Crédit Mutuel’i turuosa kasvu alusel. Sellist hindamismeetodit ei saa kasutada, sest see põhineb eeldusel, et turuosa suurenemine on tingitud ainuüksi säästutootest „livret bleu”, kuid seda eeldust ei kinnita ükski objektiivne asjaolu.

| (116) | Kolmas levitamise ainuõiguse hinnang põhineb „livret bleu” maksudest vabastamise tõttu saamata jäänud tulul. Kui Crédit Mutuel oleks soovinud ilma maksuvabastuseta levitada säästuhoiust, pakkudes hoiustajate maksuolukorrast sõltumatult sama puhastulu kui „livret bleu”, oleks ta tegelikult kandnud alternatiivkulu, mis võrdub hoiustajate (potentsiaalselt) tasutud nominaalse maksu summaga. Kaebuse esitajate väitel tuleb kumuleerunud maksusoodustust, mis oli perioodil 1991–1997 ligikaudu 4,5 miljardit Prantsuse franki, käsitada nii, et see andis Crédit Mutuel’ile sama summa ulatuses eeliseid. Selle arutluskäiguga ei saa nõustuda, sest on väga tõenäoline, et Crédit Mutuel ei oleks säästutoodet „livret bleu” levitanud samadel tingimustel, kui ta oleks pidanud täies ulatuses kandma maksuvabastuse kulu, millest liiatigi saavad otsest kasu ühistuliikmed. |
| --- | --- |

(116)

Kolmas levitamise ainuõiguse hinnang põhineb „livret bleu” maksudest vabastamise tõttu saamata jäänud tulul. Kui Crédit Mutuel oleks soovinud ilma maksuvabastuseta levitada säästuhoiust, pakkudes hoiustajate maksuolukorrast sõltumatult sama puhastulu kui „livret bleu”, oleks ta tegelikult kandnud alternatiivkulu, mis võrdub hoiustajate (potentsiaalselt) tasutud nominaalse maksu summaga. Kaebuse esitajate väitel tuleb kumuleerunud maksusoodustust, mis oli perioodil 1991–1997 ligikaudu 4,5 miljardit Prantsuse franki, käsitada nii, et see andis Crédit Mutuel’ile sama summa ulatuses eeliseid. Selle arutluskäiguga ei saa nõustuda, sest on väga tõenäoline, et Crédit Mutuel ei oleks säästutoodet „livret bleu” levitanud samadel tingimustel, kui ta oleks pidanud täies ulatuses kandma maksuvabastuse kulu, millest liiatigi saavad otsest kasu ühistuliikmed.

| (117) | On raske tõendada kõnealuseid võimalikke eeliseid ja määrata nende ulatust. „Livret bleu” kasutamisest saadud otsest majanduslikku eelist saab otseselt mõõta „livret bleu” raamatupidamisarvestuse alusel. Seevastu majanduslik eelis, mis on saadud teiste toodete või teenuste müügist klientidele, kellest on saanud püsikliendid tänu säästutootele „livret bleu”, oleks ilmne kõnealuste teiste toodete analüütilise raamatupidamisarvestuse põhjal, kui saaks otseselt eristada seda, mida müüdi klientidele, kes jäid püsiklientideks tänu säästutootele „livret bleu” või keda see meelitas Crédit Mutuel’i kliendiks saama, ja seda, mida müüdi muudel põhjustel Crédit Mutuel’i tulnud klientidele; see aga ei ole käesoleval juhul võimalik. Seetõttu ei saanud komisjoni konsultant hinnata võimalikku juurdemeelitavat mõju seda arvestusmeetodit järgides, mida kasutatakse kõikide säästutootest „livret bleu” saadud otseste majanduslike eeliste hindamiseks. |
| --- | --- |

(117)

On raske tõendada kõnealuseid võimalikke eeliseid ja määrata nende ulatust. „Livret bleu” kasutamisest saadud otsest majanduslikku eelist saab otseselt mõõta „livret bleu” raamatupidamisarvestuse alusel. Seevastu majanduslik eelis, mis on saadud teiste toodete või teenuste müügist klientidele, kellest on saanud püsikliendid tänu säästutootele „livret bleu”, oleks ilmne kõnealuste teiste toodete analüütilise raamatupidamisarvestuse põhjal, kui saaks otseselt eristada seda, mida müüdi klientidele, kes jäid püsiklientideks tänu säästutootele „livret bleu” või keda see meelitas Crédit Mutuel’i kliendiks saama, ja seda, mida müüdi muudel põhjustel Crédit Mutuel’i tulnud klientidele; see aga ei ole käesoleval juhul võimalik. Seetõttu ei saanud komisjoni konsultant hinnata võimalikku juurdemeelitavat mõju seda arvestusmeetodit järgides, mida kasutatakse kõikide säästutootest „livret bleu” saadud otseste majanduslike eeliste hindamiseks.

| (118) | Komisjoni konsultandi üritused teostada keerukam juurdemeelitava mõju hinnang ei olnud edukad. Seetõttu leiab komisjon, et ta ei saa võimaliku liigse hüvitise puudumise kontrollimise arvutuses võtta arvesse võimalikku juurdemeelitavast mõjust tulenevat eelist. |
| --- | --- |

(118)

Komisjoni konsultandi üritused teostada keerukam juurdemeelitava mõju hinnang ei olnud edukad. Seetõttu leiab komisjon, et ta ei saa võimaliku liigse hüvitise puudumise kontrollimise arvutuses võtta arvesse võimalikku juurdemeelitavast mõjust tulenevat eelist.

7.2.4.   Mõistliku kasumi arvutamine

| (119) | Kontrollides üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesandega ettevõtjale liigse hüvitise andmise puudumist, tuleb arvesse võtta mõistlikku kasumit (65). Ühenduse 2005. aasta raamistikus on täpsustatud, et „ „mõistlik kasum” peaks tähendama omakapitali tootlust, võttes arvesse riski, mis võib ettevõtjatele kaasneda [...], või selle riski puudumist. Nimetatud kasum ei tohi tavaliselt ületada asjaomases valdkonnas viimastel aastatel saadud keskmist kasumit.” (66) |
| --- | --- |

(119)

Kontrollides üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesandega ettevõtjale liigse hüvitise andmise puudumist, tuleb arvesse võtta mõistlikku kasumit (65). Ühenduse 2005. aasta raamistikus on täpsustatud, et „ „mõistlik kasum” peaks tähendama omakapitali tootlust, võttes arvesse riski, mis võib ettevõtjatele kaasneda [...], või selle riski puudumist. Nimetatud kasum ei tohi tavaliselt ületada asjaomases valdkonnas viimastel aastatel saadud keskmist kasumit.” (66)

| (120) | Komisjon leidis oma laiendamisotsuses, (67) et üldistes huvides kasutamise ja vabalt valitud kasutamise suhtes tuleb kohaldada mõistlikku kasumit, mis on nende kasutusviiside puhul keskmiselt 6 % omavahenditest. See määr, mis kõigub aastate lõikes ja on keskmiselt 6 %, vastab Crédit Mutuel’i algselt soovitatud kasumlikkuse määrale: Crédit Mutuel arvestas omavahendite kuluna asjaomasel aastal tegelikult jaotatud dividendide summat. Seoses mõistliku kasumi arvessevõtmisega võimaliku liigse hüvitise puudumise kontrolli raames järgib komisjon käesolevas otsuses selle puhul, mis on seotud vabalt valitud kasutusviiside ja üldistes huvides kasutamisega, juba laiendamisotsuses kasutatud meetodit, mida on kirjeldatud punktis 7.2.5. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon leidis oma laiendamisotsuses, (67) et üldistes huvides kasutamise ja vabalt valitud kasutamise suhtes tuleb kohaldada mõistlikku kasumit, mis on nende kasutusviiside puhul keskmiselt 6 % omavahenditest. See määr, mis kõigub aastate lõikes ja on keskmiselt 6 %, vastab Crédit Mutuel’i algselt soovitatud kasumlikkuse määrale: Crédit Mutuel arvestas omavahendite kuluna asjaomasel aastal tegelikult jaotatud dividendide summat. Seoses mõistliku kasumi arvessevõtmisega võimaliku liigse hüvitise puudumise kontrolli raames järgib komisjon käesolevas otsuses selle puhul, mis on seotud vabalt valitud kasutusviiside ja üldistes huvides kasutamisega, juba laiendamisotsuses kasutatud meetodit, mida on kirjeldatud punktis 7.2.5.

| (121) | Oma laiendamisotsuses (68) leidis komisjon siiski, et ta ei saa seda mõistlikku kasumit kohaldada CDCsse koondatud hoiuste suhtes, kuivõrd nendel ei ole mingit omavahendite kulu usaldatavusnõuete seisukohast, sest Crédit Mutuel ei investeerinud neid hoiuseid, vaid lihtsalt eraldas CDC-le. Usaldatavuse seisukohast aga peetakse CDCsse koondatud säästuhoiuste summaga seotud krediidiriski võrdseks riigi (Prantsuse Vabariigi) suhtes omatava riskipositsiooniga, mis tähendab, et riskikaal võrdub nulliga, ning seega käsitletakse seda krediidiriski nii, et see ei nõua omavahendeid. |
| --- | --- |

(121)

Oma laiendamisotsuses (68) leidis komisjon siiski, et ta ei saa seda mõistlikku kasumit kohaldada CDCsse koondatud hoiuste suhtes, kuivõrd nendel ei ole mingit omavahendite kulu usaldatavusnõuete seisukohast, sest Crédit Mutuel ei investeerinud neid hoiuseid, vaid lihtsalt eraldas CDC-le. Usaldatavuse seisukohast aga peetakse CDCsse koondatud säästuhoiuste summaga seotud krediidiriski võrdseks riigi (Prantsuse Vabariigi) suhtes omatava riskipositsiooniga, mis tähendab, et riskikaal võrdub nulliga, ning seega käsitletakse seda krediidiriski nii, et see ei nõua omavahendeid.

| (122) | Asjaolu, et CDCsse koondatud säästuhoiuste summadelt ei arvestata mingit mõistlikku kasumit, tähendaks kogu mõistliku kasumi (ühelt poolt üldistes huvides kasutamise ja vabalt valitud kasutusviisidega seotud kasum ja teiselt poolt CDCsse koondatud säästuhoiuste summaga seotud kasum) kahanemist aastatel 1991–1999 ning täielikku kadumist alates 2000. aastast pärast säästuhoiuste kogusumma koondamist CDCsse 1999. aastal (69). |
| --- | --- |

(122)

Asjaolu, et CDCsse koondatud säästuhoiuste summadelt ei arvestata mingit mõistlikku kasumit, tähendaks kogu mõistliku kasumi (ühelt poolt üldistes huvides kasutamise ja vabalt valitud kasutusviisidega seotud kasum ja teiselt poolt CDCsse koondatud säästuhoiuste summaga seotud kasum) kahanemist aastatel 1991–1999 ning täielikku kadumist alates 2000. aastast pärast säästuhoiuste kogusumma koondamist CDCsse 1999. aastal (69).

| (123) | Prantsuse ametiasutuste 1. septembri 2006. aasta kirjas, milles nad esitasid oma vastuse laiendamisotsuse kohta, kinnitasid nad, et CDCsse koondatud vahendid ei tekitanud regulatiivse kapitali kulutusi. Prantsuse ametiasutused väidavad siiski, et „arvestades, et Euroopa tasandil kehtiva maksevõime suhtarvu kasutamine ei ole asjakohane alates säästuhoiuste kogusumma tervikuna CDCsse koondamisest 1999. aastal, [teeb] Crédit Mutuel [ettepaneku kaasata] „livret bleu” mõistliku kasumi arvutusse omavahendite kulu, mis saadi teiste säästutoodete ja teiste vahendite kulu alusel”. Komisjon ei pea sellist lähenemisviisi rahuldavaks, sest selle puhul rakendatakse CDCsse koondatud vahendite suhtes kunstlikult järelevalvelise kapitali vajadust, mis sõltub teiste, säästutootest „livret bleu” täiesti sõltumatute Crédit Mutuel’i varade keskmisest kapitalivajadusest. |
| --- | --- |

(123)

Prantsuse ametiasutuste 1. septembri 2006. aasta kirjas, milles nad esitasid oma vastuse laiendamisotsuse kohta, kinnitasid nad, et CDCsse koondatud vahendid ei tekitanud regulatiivse kapitali kulutusi. Prantsuse ametiasutused väidavad siiski, et „arvestades, et Euroopa tasandil kehtiva maksevõime suhtarvu kasutamine ei ole asjakohane alates säästuhoiuste kogusumma tervikuna CDCsse koondamisest 1999. aastal, [teeb] Crédit Mutuel [ettepaneku kaasata] „livret bleu” mõistliku kasumi arvutusse omavahendite kulu, mis saadi teiste säästutoodete ja teiste vahendite kulu alusel”. Komisjon ei pea sellist lähenemisviisi rahuldavaks, sest selle puhul rakendatakse CDCsse koondatud vahendite suhtes kunstlikult järelevalvelise kapitali vajadust, mis sõltub teiste, säästutootest „livret bleu” täiesti sõltumatute Crédit Mutuel’i varade keskmisest kapitalivajadusest.

| (124) | Regulatiivse kapitali vajaduse puudumine näitab krediidikahju riski puudumist, nagu CDCsse koondatud säästuhoiuste summa puhul. CDC arvele hoiuste kogumine ei põhjusta ka likviidsusriski (välja arvatud kuu vältel esinev risk) ega tähtaegade teisendamist, sest CDC-le eraldatud summat kohandatakse igal kuul vastavalt hoiuste arengule ja CDC makstud intressimäär kantakse kohe üle hoiustajatele. Seega on kindel, et selle üldist majandushuvi pakkuva teenuse riskitase on Crédit Mutuel’i jaoks madal. Siiski on olemas teatud muud liiki riskid, nagu tegevusrisk, majanduslik risk (risk, et tasu suurus ei kata kantud kulusid), õiguslik risk ja mainerisk. Lisaks on teisi pangandustegevusi – näiteks investeerimisfondide vara jaotamine, vara haldamine või finantstoodete (nagu aktsiate ja võlakirjade) müük –, mis ei tekita regulatiivse kapitali kulutusi, kuid on sellegipoolest väga tulusad. Seega ei ole otsest seost regulatiivse kapitali kulutamise – mida arvutatakse usaldusnõuete alusel, mille konkreetne eesmärk ei ole mitte mingil juhul tegevuse kasumlikkuse hindamine – ja tegevusest oodatava kasumi vahel. |
| --- | --- |

(124)

Regulatiivse kapitali vajaduse puudumine näitab krediidikahju riski puudumist, nagu CDCsse koondatud säästuhoiuste summa puhul. CDC arvele hoiuste kogumine ei põhjusta ka likviidsusriski (välja arvatud kuu vältel esinev risk) ega tähtaegade teisendamist, sest CDC-le eraldatud summat kohandatakse igal kuul vastavalt hoiuste arengule ja CDC makstud intressimäär kantakse kohe üle hoiustajatele. Seega on kindel, et selle üldist majandushuvi pakkuva teenuse riskitase on Crédit Mutuel’i jaoks madal. Siiski on olemas teatud muud liiki riskid, nagu tegevusrisk, majanduslik risk (risk, et tasu suurus ei kata kantud kulusid), õiguslik risk ja mainerisk. Lisaks on teisi pangandustegevusi – näiteks investeerimisfondide vara jaotamine, vara haldamine või finantstoodete (nagu aktsiate ja võlakirjade) müük –, mis ei tekita regulatiivse kapitali kulutusi, kuid on sellegipoolest väga tulusad. Seega ei ole otsest seost regulatiivse kapitali kulutamise – mida arvutatakse usaldusnõuete alusel, mille konkreetne eesmärk ei ole mitte mingil juhul tegevuse kasumlikkuse hindamine – ja tegevusest oodatava kasumi vahel.

| (125) | Siiski tuleb märkida, et kuigi komisjon lubab käesolevas asjas Crédit Mutuel’il saada mõistlikku kasumit CDCsse koondatud säästuhoiuste osa eest, tunnistab ta, et selle kasumi sobiva taseme kindlaksmääramine eeldab keerukat majanduslikku hinnangut. „Livret bleu” on ebatüüpiline pangandustoode, milles segunevad säästutoote ja arvelduskontode tunnused ning mille raames kogutud säästuhoiuste summad on koondatud avalik-õiguslikku ametiasutusse. Seega ei ole iseenesest olemas otseselt võrreldavaid tooteid, mille alusel kindlaks teha, milline on mõistlik kasum sarnase tegevuse puhul. |
| --- | --- |

(125)

Siiski tuleb märkida, et kuigi komisjon lubab käesolevas asjas Crédit Mutuel’il saada mõistlikku kasumit CDCsse koondatud säästuhoiuste osa eest, tunnistab ta, et selle kasumi sobiva taseme kindlaksmääramine eeldab keerukat majanduslikku hinnangut. „Livret bleu” on ebatüüpiline pangandustoode, milles segunevad säästutoote ja arvelduskontode tunnused ning mille raames kogutud säästuhoiuste summad on koondatud avalik-õiguslikku ametiasutusse. Seega ei ole iseenesest olemas otseselt võrreldavaid tooteid, mille alusel kindlaks teha, milline on mõistlik kasum sarnase tegevuse puhul.

| (126) | Kuna säästutootega „livret bleu” piisaval määral võrreldavad tooted puuduvad, leiab komisjon, et ta võib käesoleval juhul kasutada kaht näitajat, mis võimaldavad hinnata, kas CDCsse koondatud säästuhoiuste summa puhul võib teatud kasumit lugeda mõistlikuks. Need kaks näitajat on järgmised:






  a) | Prantsuse pangandussektori kasumimarginaal, st tulemus, mis saadakse maksueelse kasumi jagamisel käibega (käesoleva juhtumi puhul on pankade käive esitatud nende tegevustulemi kaudu). Kasutades Prantsuse pangandussektori arvandmeid vaadeldava perioodi kohta (27. september 1991 kuni 2008. aasta lõpp), on kasumimarginaal keskmiselt 23 % aastas; |
| --- | --- | --- |

(126)

Kuna säästutootega „livret bleu” piisaval määral võrreldavad tooted puuduvad, leiab komisjon, et ta võib käesoleval juhul kasutada kaht näitajat, mis võimaldavad hinnata, kas CDCsse koondatud säästuhoiuste summa puhul võib teatud kasumit lugeda mõistlikuks. Need kaks näitajat on järgmised:

a)

Prantsuse pangandussektori kasumimarginaal, st tulemus, mis saadakse maksueelse kasumi jagamisel käibega (käesoleva juhtumi puhul on pankade käive esitatud nende tegevustulemi kaudu). Kasutades Prantsuse pangandussektori arvandmeid vaadeldava perioodi kohta (27. september 1991 kuni 2008. aasta lõpp), on kasumimarginaal keskmiselt 23 % aastas;

| b) | Prantsuse pangandussektori tulumäär, st tulemus, mis saadakse maksueelse kasumi jagamisel varade summaga. Keskmine tulumäär aastas kogu vaadeldava perioodi puhul on 45 baaspunkti (0,45 %). |
| --- | --- |

b)

Prantsuse pangandussektori tulumäär, st tulemus, mis saadakse maksueelse kasumi jagamisel varade summaga. Keskmine tulumäär aastas kogu vaadeldava perioodi puhul on 45 baaspunkti (0,45 %).

| (127) | Alljärgnevas tabelis (70) on esitatud Prantsuse pangandussektori kasumimarginaal ja tulumäär perioodil 1993–2008 (1993. aastast varasemad andmed ei ole kättesaadavad): | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (72) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksueelne kasum (71) | 15,2 | 2,7 | 25,0 | 41,0 | 67,5 | 14,4 | 19,8 | 22,5 | 24,6 | 23,5 | 23,4 | 29,6 | 31,3 | 46,2 | 34,3 | –4,4 |
| Tegevustulem (71) | 362,4 | 335,4 | 345,6 | 356,1 | 375,3 | 60,8 | 64,6 | 70,5 | 74,9 | 77,0 | 80,6 | 83,5 | 89,5 | 104,1 | 98,0 | 79,1 |
| Kasumimarginaal | 4,2 % | 0,8 % | 7,2 % | 11,5 % | 18 % | 23,7 % | 30,6 % | 31,9 % | 32,8 % | 30,6 % | 29,0 % | 35,5 % | 35,0 % | 44,4 % | 35,1 % | –5,6 % |
| Keskmine kasumimarginaal | 22,8 % |
| Varad (71) | Ei ole kättesaadav | 16 333 | 17 216 | 18 291 | 19 894 | 3 052 | 3 394 | 3 452 | 3 783 | 3 793 | 3 960 | 4 390 | 5 275 | 6 041 | 7 061 | 7 699 |
| Tulumäär | Ei ole kättesaadav | 0,02 % | 0,15 % | 0,22 % | 0,34 % | 0,47 % | 0,58 % | 0,65 % | 0,65 % | 0,62 % | 0,59 % | 0,68 % | 0,59 % | 0,77 % | 0,49 % | –0,05 % |
| Keskmine tulumäär | 0,45 % |

(127)

Alljärgnevas tabelis (70) on esitatud Prantsuse pangandussektori kasumimarginaal ja tulumäär perioodil 1993–2008 (1993. aastast varasemad andmed ei ole kättesaadavad):

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008 (72)

Maksueelne kasum (71)

15,2

2,7

25,0

41,0

67,5

14,4

19,8

22,5

24,6

23,5

23,4

29,6

31,3

46,2

34,3

–4,4

Tegevustulem (71)

362,4

335,4

345,6

356,1

375,3

60,8

64,6

70,5

74,9

77,0

80,6

83,5

89,5

104,1

98,0

79,1

Kasumimarginaal

4,2 %

0,8 %

7,2 %

11,5 %

18 %

23,7 %

30,6 %

31,9 %

32,8 %

30,6 %

29,0 %

35,5 %

35,0 %

44,4 %

35,1 %

–5,6 %

Keskmine kasumimarginaal

22,8 %

Varad (71)

Ei ole kättesaadav

16 333

17 216

18 291

19 894

3 052

3 394

3 452

3 783

3 793

3 960

4 390

5 275

6 041

7 061

7 699

Tulumäär

Ei ole kättesaadav

0,02 %

0,15 %

0,22 %

0,34 %

0,47 %

0,58 %

0,65 %

0,65 %

0,62 %

0,59 %

0,68 %

0,59 %

0,77 %

0,49 %

–0,05 %

Keskmine tulumäär

0,45 %

| (128) | Selleks et arvutada Crédit Mutuel’i kasumimarginaali ja tulumäära CDCsse koondatud hoiuste vastuvõtmise puhul, kasutab komisjon järgmisi väärtuseid:






  a) | kasumimarginaali nimetaja puhul: CDCsse koondatud hoiuste vastuvõtmise eest saadud tulusid, st maakleritasu aastasummat; |
| --- | --- | --- |

(128)

Selleks et arvutada Crédit Mutuel’i kasumimarginaali ja tulumäära CDCsse koondatud hoiuste vastuvõtmise puhul, kasutab komisjon järgmisi väärtuseid:

a)

kasumimarginaali nimetaja puhul: CDCsse koondatud hoiuste vastuvõtmise eest saadud tulusid, st maakleritasu aastasummat;

| b) | tulumäära nimetaja puhul: CDCsse ülekantud hoiuste summat; |
| --- | --- |

b)

tulumäära nimetaja puhul: CDCsse ülekantud hoiuste summat;

| c) | lugeja, st maksueelse kasumi puhul leiab komisjon, et kui võtta mõistliku kasumina arvesse määra 4,2 % CDCsse koondatud hoiuste vastuvõtmise eest, st maksueelsest kasumist, mis moodustab 4,2 % CDC-lt saadud maakleritasust, ei saa Crédit Mutuel liigset hüvitist (vt põhjenduses 132 esitatud tabel). |
| --- | --- |

c)

lugeja, st maksueelse kasumi puhul leiab komisjon, et kui võtta mõistliku kasumina arvesse määra 4,2 % CDCsse koondatud hoiuste vastuvõtmise eest, st maksueelsest kasumist, mis moodustab 4,2 % CDC-lt saadud maakleritasust, ei saa Crédit Mutuel liigset hüvitist (vt põhjenduses 132 esitatud tabel).

| (129) | Teise näitaja (tulumäär) kohta märgib komisjon, et kui CDCsse koondatud hoiuste vastuvõtmise mõistliku kasumina võetakse arvesse viie baaspunkti suurust tulumäära, st kui võetakse arvesse maksueelset kasumit, mis võrdub 0,05 % CDCsse ülekantud hoiuste kogusummast, siis selle põhjal ei saanud Crédit Mutuel vaatlusalusel perioodil liigset hüvitist „livret bleu” haldamise eest. |
| --- | --- |

(129)

Teise näitaja (tulumäär) kohta märgib komisjon, et kui CDCsse koondatud hoiuste vastuvõtmise mõistliku kasumina võetakse arvesse viie baaspunkti suurust tulumäära, st kui võetakse arvesse maksueelset kasumit, mis võrdub 0,05 % CDCsse ülekantud hoiuste kogusummast, siis selle põhjal ei saanud Crédit Mutuel vaatlusalusel perioodil liigset hüvitist „livret bleu” haldamise eest.

| (130) | Ühenduse 2005. aasta raamistiku kohaselt ei tohi mõistlik kasum ületada asjaomases valdkonnas vaadeldaval perioodil saadud keskmist kasumit. Lubades 4,2 % suurust kasumimarginaali, moodustab see alla ühe viiendiku pangandussektori keskmisest kasumimarginaalist (22,8 %). Nagu selgitatud põhjenduses 124 – pidades CDCsse koondatud hoiuste vastuvõtmist väikese riski ja seega vähese tulususega tegevuseks, leiab komisjon, et 4,2 % suurune kasumimarginaal ei ole selgelt liigne ja seda võib käesoleval juhul pidada mõistlikuks kasumiks. |
| --- | --- |

(130)

Ühenduse 2005. aasta raamistiku kohaselt ei tohi mõistlik kasum ületada asjaomases valdkonnas vaadeldaval perioodil saadud keskmist kasumit. Lubades 4,2 % suurust kasumimarginaali, moodustab see alla ühe viiendiku pangandussektori keskmisest kasumimarginaalist (22,8 %). Nagu selgitatud põhjenduses 124 – pidades CDCsse koondatud hoiuste vastuvõtmist väikese riski ja seega vähese tulususega tegevuseks, leiab komisjon, et 4,2 % suurune kasumimarginaal ei ole selgelt liigne ja seda võib käesoleval juhul pidada mõistlikuks kasumiks.

| (131) | Niisamuti leiab komisjon, et CDCsse koondatud säästuhoiuste summa puhul viie baaspunkti suuruse kasumi arvessevõtmine on Prantsuse pangandussektoris vaatlusalusel perioodil teenitud 45 baaspunkti suurust keskmist tulumäära arvestades mõistlik ning kujutab endast selle väikest ja konservatiivset alammäära, mida võib käsitada kasumina, mis ei ole käesoleval juhul selgelt ebamõistlik. Peale selle kajastab see väike kasumimäär asjakohaselt Crédit Mutuel’i riskitaset CDC jaoks hoiuste kogumise puhul, mis – nagu märgitud põhjenduses 124 – on madal. |
| --- | --- |

(131)

Niisamuti leiab komisjon, et CDCsse koondatud säästuhoiuste summa puhul viie baaspunkti suuruse kasumi arvessevõtmine on Prantsuse pangandussektoris vaatlusalusel perioodil teenitud 45 baaspunkti suurust keskmist tulumäära arvestades mõistlik ning kujutab endast selle väikest ja konservatiivset alammäära, mida võib käsitada kasumina, mis ei ole käesoleval juhul selgelt ebamõistlik. Peale selle kajastab see väike kasumimäär asjakohaselt Crédit Mutuel’i riskitaset CDC jaoks hoiuste kogumise puhul, mis – nagu märgitud põhjenduses 124 – on madal.

7.2.5.   Liigse hüvitise puudumise kontroll

| (132) | Eespool toodud kaalutluste alusel teostas komisjon punktides 7.2.1–7.2.4 kirjeldatud meetodi kohaselt liigse hüvitise puudumise kontrolli, mis on esitatud alljärgnevas tabelis (73):








  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | HÜVITIS | LIIGNE VÕI LIIGA VÄHENE HÜVITAMINE |
| Aasta | Maakleritasu
  (aastas) | Üldine meetod (74)

  (kuni 2005. aasta lõpuni) | Aastapõhine meetod (75)

  (alates 2006. aastast) |
| 1991 (27.9.1991–31.12.1991) | 1,5 | 43,8 | Ei kohaldata


  (kuni 2005. aastani kasutatakse üldist meetodit, vt punkt 7.2.2) |
| 1992 | 9,1 | 125,1 |
| 1993 | 16,8 | 184,0 |
| 1994 | 36,6 | 127,3 |
| 1995 | 59,5 | 114,5 |
| 1996 | 74,7 | 107,8 |
| 1997 | 82,3 | 88,4 |
| 1998 | 118,9 | 92,0 |
| 1999 | 188,9 | 98,3 |
| 2000 | 188,2 | 106,3 |
| 2001 | 181,9 | 91,3 |
| 2002 | 187,8 | 76,3 |
| 2003 | 197,7 | 61,2 |
| 2004 | 204,4 | 45,7 |
| 2005 | 196,7 | 15,0 |
| 2006 | [...] | | –39,1 |
| 2007 | [...] | | –24,3 |
| 2008 | [...] | | –6,1 |

(132)

Eespool toodud kaalutluste alusel teostas komisjon punktides 7.2.1–7.2.4 kirjeldatud meetodi kohaselt liigse hüvitise puudumise kontrolli, mis on esitatud alljärgnevas tabelis (73):

(miljonites eurodes)

HÜVITIS

LIIGNE VÕI LIIGA VÄHENE HÜVITAMINE

Aasta

Maakleritasu

(aastas)

Üldine meetod (74)

(kuni 2005. aasta lõpuni)

Aastapõhine meetod (75)

(alates 2006. aastast)

1991 (27.9.1991–31.12.1991)

1,5

43,8

Ei kohaldata

(kuni 2005. aastani kasutatakse üldist meetodit, vt punkt 7.2.2)

1992

9,1

125,1

1993

16,8

184,0

1994

36,6

127,3

1995

59,5

114,5

1996

74,7

107,8

1997

82,3

88,4

1998

118,9

92,0

1999

188,9

98,3

2000

188,2

106,3

2001

181,9

91,3

2002

187,8

76,3

2003

197,7

61,2

2004

204,4

45,7

2005

196,7

15,0

2006

[...]

–39,1

2007

[...]

–24,3

2008

[...]

–6,1

| (133) | Võib nentida, et liigne hüvitis 2005. aasta lõpus (15 miljonit eurot) on väiksem kui 10 % 2005. aasta hüvitisest (196,7 miljonit eurot). Ühenduse 2005. aasta raamistiku punkti 21 alusel võib selle summa üle kanda järgmisesse aastasse. Lõpptulemuseks on liiga väike hüvitis, mille summaks oli 2008. aasta lõpus miinus 6,1 miljonit eurot kogu vaadeldava perioodi kohta. |
| --- | --- |

(133)

Võib nentida, et liigne hüvitis 2005. aasta lõpus (15 miljonit eurot) on väiksem kui 10 % 2005. aasta hüvitisest (196,7 miljonit eurot). Ühenduse 2005. aasta raamistiku punkti 21 alusel võib selle summa üle kanda järgmisesse aastasse. Lõpptulemuseks on liiga väike hüvitis, mille summaks oli 2008. aasta lõpus miinus 6,1 miljonit eurot kogu vaadeldava perioodi kohta.

| (134) | Komisjon võib seega kokkuvõtteks järeldada, et maakleritasuga ei antud Crédit Mutuel’ile liigset hüvitist üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest, mis talle määrati alates 27. septembrist 1991 kuni 2008. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

(134)

Komisjon võib seega kokkuvõtteks järeldada, et maakleritasuga ei antud Crédit Mutuel’ile liigset hüvitist üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest, mis talle määrati alates 27. septembrist 1991 kuni 2008. aasta lõpuni.

8.   JÄRELDUS

| (135) | Komisjon leiab, et Prantsuse Vabariik rakendas ebaseaduslikult asjaomast meedet, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Sellegipoolest võib abi pidada ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel siseturuga kokkusobivaks, sest riigi makstud hüvitis ei ületanud avaliku teenindamise kohustuste täitmisel tekkivaid kulusid, kui võetakse arvesse saadud tulu ja kõnealuste kohustuste täitmisest saadud mõistlikku kasumit, |
| --- | --- |

(135)

Komisjon leiab, et Prantsuse Vabariik rakendas ebaseaduslikult asjaomast meedet, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Sellegipoolest võib abi pidada ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel siseturuga kokkusobivaks, sest riigi makstud hüvitis ei ületanud avaliku teenindamise kohustuste täitmisel tekkivaid kulusid, kui võetakse arvesse saadud tulu ja kõnealuste kohustuste täitmisest saadud mõistlikku kasumit,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mille Prantsuse Vabariik andis Crédit Mutuel’ile vastavalt 27. septembri 1991. aasta määrusele, milles on sätestatud Crédit Mutuel’i üldistes huvides kasutamine, on siseturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 24. mai 2011

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT C 146, 12.5.1998, lk 6, ja ELT C 210, 1.9.2006, lk 12.

1

(2)  Tegemist on kõnealuse säästutoote nimetusega, ning seda nimetati kuni 31. detsembrini 2008 raha- ja finantsseadustiku (Code Monétaire et financier) artiklis L221-1 „compte spécial sur livret du crédit mutuel”.

2

Code Monétaire et financier

(3)  Sõltumatu vannutatud audiitor (chartered accountant) Littlejohn Frazer, keda abistasid kaks Prantsuse audiitorühingut: Auditec ja Scacchi.

3

chartered accountant

(4)  Sealhulgas majandusprofessor Michel Glais’ juhitava konsultatsiooniettevõtte Concurrence et Stratégie kaks statistilist uuringut.

4

(5)  Suurtähtlühendi IARD selgitus: Incendie, Accidents, Risques Divers – tulekahju, õnnetused, erinevad riskid.

5

Incendie, Accidents, Risques Divers

(6)  Komisjoni 15. jaanuari 2002. aasta otsus 2003/216/EÜ Prantsuse Vabariigi poolt Crédit Mutuel’ile antud riigiabi kohta (ELT L 88, 4.4.2003, lk 39).

6

(7)  18. jaanuari 2005. aasta otsus kohtuasjas T-93/02: Confédération nationale du Crédit Mutuel vs. komisjon, EKL 2005, lk II-143.

7

vs

(8)  Komisjoni 7. juuni 2006. aasta otsus C 88/97 Crédit Mutuel’i (Livret bleu) kohta – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (ELT C 210, 1.9.2006, lk 12).

8

(9)  Crédit Mutuel’ile kuulub „livret bleu” levitamise ainuõigus. See õigus kvalifitseeriti 10. mai 2007. aasta otsuses siiski eriõiguseks, sest „livret bleu” ja „livret A” on oma olemuselt peaaegu identsed.

9

(10)  10. mai 2007. aasta otsus K(2007) 2110, kättesaadav Euroopa Komisjoni kodulehel: http://ec.europa.eu/competition/liberalisation/livret_a_fr.pdf.

10

(11)  Vt põhjendus 41.

11

(12)  Vt komisjoni 8. oktoobri 2009. aasta pressiteade, kättesaadav komisjoni kodulehel: http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/1482&format=HTML&aged=1&language=FR&guiLanguage=en.

12

(13)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

13

(14)  27. detsembri 1975. aasta seaduse nr 75-1242 (1975. aasta paranduseelarve kohta) artikkel 9 (Prantsuse Vabariigi Teataja (JORF), 28.12.1975).

14

(15)  Lõplikult kinnipeetava maksu kohustusliku süsteemiga, mida Crédit Mutuel hoiustaja nimel maksis.

15

(16)  See määr oli tühistatud otsuse tegemise kuupäeval 3 %, vt joonealune märkus 6. „Livret A” netointressi määr 1. veebruaril 2011 oli 2 %.

16

(17)  31. oktoobri 1983. aasta määrus „Summa, mida Crédit Mutuel on kohustatud kasutama üldistes huvides”, JORF, 9.11.1983, lk 3278.

17

(18)  27. septembri 1991. aasta määrus, milles määratletakse vahendite Crédit Mutuel’i poolt üldistes huvides kasutamise viisid, JORF, 26.11.1991, lk 15383.

18

(19)  Samal ajal kui olemasolev säästuhoiuste kogusumma kanti järk-järgult üle CDCsse; vt põhjendus 40.

19

olemasolev

(20)  Vastupidi uute säästuhoiuste summadele, mis on alates 27. septembri 1991. aasta määrusest tervikuna koondatud CDCsse; vt põhjendus 39.

20

uute

(21)  Vt põhjendused 36 ja 50.

21

(22)  Euroopa Kohtu 24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, EKL 2003, lk I-7747.

22

(23)  ELT C 297, 29.11.2005, lk 4.

23

(24)  Crédit Mutuel viitab lihtsalt laiendamisotsuse punktile 13, milles komisjon nimetab Crédit Mutuel’i 2004. aasta finantstulemusi (bilansi kogumaht, puhastulu, kulude-tulude suhe, omavahendid ja maksevõime koefitsient).

24

(25)  Need on i) IARDi korrigeerimine; ii) tavalise kasumimarginaali (mõistlik kasum) arvutamine; iii) ühistuliikmete vastutus. Vt laiendamisotsuse I lisa.

25

(26)  Crédit Mutuel viitab ühenduse 2005. aasta raamistiku punktile 21, milles on sätestatud, et juhul, kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega seonduvad kulutused erinevad aastati olulisel määral, võib erandina olla teatavatel aastatel vajalik maksta liigseid hüvitisi üle 10 % rohkem.

26

(27)  Arthur Andersen pakkus välja omavahendite kulude arvutusmeetodi, mille tulemusena suureneb omavahendite kulu võrreldes Crédit Mutuel’i esialgse hinnanguga. Arthur Andersen tegi ettepaneku kasutada määra, mis arvutatakse maksustamiseelse tulemi ja omavahendite vahelise suhtarvuna. See määr väljendaks Arthur Anderseni sõnul paremini panga üldist kasumlikkust, samas kui Crédit Mutuel arvestas omavahendite kuluna tegelikult jaotatud dividendide summat, st 6 % suurust kasumlikkuse määra kogu oma tegevuse kohta.

27

(28)  Vt laiendamisotsuse punkt 25.

28

(29)  Vt laiendamisotsuse punkt 28.

29

(30)  Prantsusmaa viitab lihtsalt laiendamisotsuse punktile 13, milles komisjon nimetab Crédit Mutuel’i 2004. aasta finantstulemusi (bilansi kogumaht, puhastulu, kulude-tulude suhe, omakapital ja maksevõime koefitsient).

30

(31)  EÜT L 386, 30.12.1989, lk 1.

31

(32)  Komisjoni konsultandi ja Crédit Mutuel’i konsultandi vaheliste vaidlusküsimuste kohta vt joonealune märkus 25.

32

(33)  Kuulub ärisaladuse kaitsmise kohustuse alla.

33

(34)  Esimene muudatus on seotud sellega, et lisati hoiuste tagatisfondi kohustuslik osamakse, mis kehtestati 25. jaanuari 1999. aasta seadusega hoiustamise ja finantsturvalisuse kohta, ja teine muudatus seondub omavahendite arvutamise muutmisega alates 1999. aastast, et võtta arvesse mõistlikku kasumit.

34

(35)  EÜT L 195, 29.7.1980, lk 35. See direktiiv tunnistati kehtetuks komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (ELT L 318, 17.11.2006, lk 17).

35

(36)  Prantsuse ametiasutuste väidete kohaselt võimaldas maakleritasu vähendamine CDC-l vähendada sotsiaalkorterite üürileandjate rahastamise kulu.

36

(37)  Vt laiendamisotsuse punkt 50: „[...] komisjon nimetab käesolevas menetluses üksnes maakleritasu meetmeks, mis võib sisaldada riigiabi elemente.”

37

(38)  Vt põhjendus 41.

38

(39)  Vt joonealune märkus 22.

39

(40)  Prantsuse ametiasutused viitasid pangakontorite avamise ja sulgemise seadusele (Loi relative à l’ouverture et à la fermeture des agences bancaires), mis tunnistati kehtetuks 1987. aastal. Aastatel 1987–1991 säilitati siiski Crédit Mutuel’i suhtes kontrollisüsteem. Eeskirjadega oli ette nähtud lubade andmine, mitte pangakontorite sulgemise või ümberkorraldamise ametliku keelamise süsteem, eelkõige alates aastast 1987. See kontrollisüsteem kaotati 1. juulil 1991 riigi ja Crédit Mutuel’i vaheliste lepingulisi suhteid käsitlevate üldisemate uute läbirääkimiste raames.

40

Loi relative à l’ouverture et à la fermeture des agences bancaires

(41)  Vt laiendamisotsuse punkt 29.

41

(42)  Vt põhjendus 34 ja joonealune märkus 14.

42

(43)  30. detsembri 1982. aasta seadus nr 82-1152 (JORF, 31.12.1982, lk 3995).

43

(44)  Vt eespool joonealuses märkuses 22 viidatud kohtuotsus Altmark, punkt 93.

44

(45)  2005. aasta ühenduse raamistiku punktis 7 on sätestatud: „Juhul kui liikmesriigid ei vasta neile kriteeriumidele [st kohtuasja Altmark nelja tingimust] [nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõige 1] kohaldamiseks on täidetud, kujutab avalike teenuste eest makstav hüvitis endast riigiabi” (esiletõst lisatud).

45

(46)  See hindamine on sõltumatu asjaolust, et 1. jaanuari 2009. aasta reform lõpetas ELi hankeõiguse rikkumise, mis tulenes sellest, et Crédit Mutuel’ile määrati otseselt avaliku teenuse osutamise ülesanne, mis seisnes üürileantavate sotsiaalkorterite rahastamiseks ettenähtud hoiuste vastuvõtmises.

46

(47)  Riigi ja Crédit Mutuel’i vahelises lepingus, milles määrati kindlaks 27. septembri 1991. aasta määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, on sätestatud: „CDC maksab iga aasta viimasel tööpäeval Crédit Mutuel’ile [...] hüvitise summa”.

47

(48)  Vt Üldkohtu 12. detsembri 1996. aasta otsus kohtuasjas T-358/94: Air France vs. komisjon, EKL 1996, lk II-2019, eelkõige punktid 58–61. Vt ka komisjoni 26. veebruari 2010. aasta otsus riigiabi C 9/09 (ex NN 49/08, NN 50/08 ja NN 45/08) kohta, mida Belgia Kuningriik, Prantsuse Vabariik ja Luksemburgi Suurhertsogiriik andsid äriühingule Dexia SA (ELT L 274, 19.10.2010, lk 54), põhjendused 123, 124 ja 125.

48

vs

(49)  Euroopa Kohtu 17. septembri 1980. aasta otsus kohtuasjas C-730/79: Philip Morris vs. komisjon, EKL 1980, lk 2671, punktid 11 ja 12.

49

vs

(50)  13. juuli 1988. aasta otsus kohtuasjas C-102/87: Prantsusmaa vs. komisjon, EKL 1988, lk 4067, punkt 19.

50

vs

(51)  Vt 10. mai 2007. aasta otsuse põhjendus 45.

51

(52)  Vt 10. mai 2007. aasta otsuse põhjendused 58 ja 90.

52

(53)  Vt 10. mai 2007. aasta otsuse põhjendus 223.

53

(54)  Vt ühenduse 2005. aasta raamistiku punkt 14.

54

(55)  Vt laiendamisotsuse punktides 68, 69, 73, 75, 76 ja 79 esitatud tabelid.

55

(56)  Suures osas on tegemist juhtumitega, kus ettevõtjad, kellele oli antud avaliku teenuse osutamise ülesanne, tegutsesid audiovisuaalsektoris (vt näitena komisjoni 10. detsembri 2003. aasta otsus 2004/838/EÜ Prantsusmaa poolt France 2-le ja France 3-le antud riigiabi kohta (ELT L 361, 8.12.2004, lk 21)).

56

(57)  Vt joonealune märkus 46.

57

(58)  Vt ühenduse 2005. aasta raamistiku punkt 21. Vastates Crédit Mutuel’i argumendile (vt joonealune märkus 26), milles ta taotles üldise meetodi kasutamist ühenduse 2005. aasta raamistiku punkti 21 teise ja kolmanda lause alusel, mille kohaselt juhul, kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seonduvad kulutused erinevad aastati olulisel määral, võib erandina olla teatavatel aastatel vajalik maksta liigseid hüvitisi üle 10 % rohkem, tuletab komisjon meelde, et punkti 21 neljanda lause kohaselt tuleb liikmesriigil selliseid „ [...]” makstud liigseid hüvitisi, , õigustada „” (esiletõst lisatud). Asjaomase meetme kohta ei ole aga esitatud ühtegi teatist ja viimane leiab, et Crédit Mutuel ei tõendanud, et tegemist oli väga erilise olukorraga, mis õigustaks erandina teatavate konkreetsete aastate puhul üle 10 % suurema liigse hüvitise maksmise lubamist.

58

(59)  Vt näiteks komisjoni 10. detsembri 2003. aasta otsus 2004/838/EÜ Prantsusmaa poolt France 2-le ja France 3-le antud riigiabi kohta (ELT L 361, 8.12.2004, lk 21).

59

(60)  Vt komisjoni teatis 25 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. jaanuar 2007 (ELT C 317, 23.12.2006, lk 2). Vt ka järgmist veebilehte: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

60

(61)  Vt põhjendus 39.

61

(62)  Vt eelkõige konkurentsinõukogu arvamus (arvamus nr 96-A-12, 17. september 1996, lk 8), senaator Alain Lamberti teabearuanne (1996. aasta aruanne nr 52, 30. oktoober 1996, lk 72) ja Nathalie Daley (tööstusökonoomika keskus CERNA) uuring (La banque de détail en France: de l’intermédiation aux services, veebruar 2001, lk 9).

62

La banque de détail en France: de l’intermédiation aux services

(63)  Vt laiendamisotsuse punktid 52 ja 53.

63

(64)  Vt laiendamisotsuse punkt 67: „ „Livret bleu” levitamise ainuõigusega seotud võimalike tagajärgede ulatust ei suudetud välja selgitada.”

64

(65)  Vt laiendamisotsuse punkt 48 ja ühenduse 2005. aasta raamistiku punkt 14, millega on ette nähtud järgmine: „Hüvitise suurus ei tohi ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivaid kulutusi, kui võetakse arvesse saadud tulu ja kõnealuste kohustuste täitmisest saadud mõistlikku kasumit” (esiletõst lisatud).

65

(66)  Vt ühenduse 2005. aasta raamistiku punkt 18.

66

(67)  Vt laiendamisotsuse 1. lisa 2. jagu, põhjendused 124–137.

67

(68)  Vt laiendamisotsuse 1. lisa 2. jagu, põhjendus 132.

68

(69)  Vt põhjendused 39 ja 40.

69

(70)  Tabeli andmed on panganduskomisjonilt (Commission Bancaire) saadud andmetel põhinevate arvutuste tulemus: http://www.banquedefrance.fr/fr/supervi/analyses_comparatives/analyses_comparatives.htm.

70

Commission Bancaire

(71)  Summad on enne 1998. aastat esitatud miljardites Prantsuse frankides ja pärast seda miljardites eurodes.

71

(72)  Andmed 2008. aasta kohta on hinnangulised.

72

(73)  Aastate 1998–2008 kohta on kasutatud järgmisi viitemäärasid: 10,61; 11; 8,93; 7,94; 8,22; 7,01; 5,83; 4,77; 5,7; 6,33; 5,06; 4,8; 4,43; 4,08; 3,7; 4,62; 5,19.

73

(74)  Kumuleeritud ja diskonteeritud puhastulu miljonites eurodes, võttes arvesse maakleritasu, netotulemit (kulud miinus tulud), CDCsse koondatud säästuhoiuste summat, vabalt valitud kasutusviise ja üldistes huvides kasutamist, ning lisades viie baaspunkti suuruse mõistliku kasumi CDCsse koondatud säästuhoiuste summa puhul ning keskmiselt 6 % suuruse mõistliku kasumi üldistes huvides kasutamiseks ja vabalt valitud kasutamiseks eraldatud omavahendite puhul (vt punktid 7.2.1–7.2.4).

74

(75)  Kumuleerimata ja diskonteerimata puhastulu miljonites eurodes, võttes arvesse maakleritasu, netotulemit (kulud miinus tulud), CDCsse koondatud säästuhoiuste summat, vabalt valitud kasutusviise ja üldistes huvides kasutamist, ning lisades viie baaspunkti suuruse mõistliku kasumi CDCsse koondatud säästuhoiuste summa puhul ning keskmiselt 6 % suuruse mõistliku kasumi üldistes huvides kasutamiseks ja vabalt valitud kasutamiseks eraldatud omavahendite puhul (vt punktid 7.2.1–7.2.4).

75

---