# Euroopa Liidu L 274/2011

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2011.274.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 274 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide19. oktoober 2011 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2011.274.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 274

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide19. oktoober 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/676/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 20. aprill 2011, väidetava abi C 4/10 (ex NN 64/09) kohta, mida Prantsuse Vabariik andis äriühingule Trèves
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 2585 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/677/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 13. juuli 2011, Portugali poolt tapamajajäätmete kogumiseks, vedamiseks, töötlemiseks ja hävitamiseks antava riigiabi C 3/09 (ex NN 41 A-B/03) kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4888 all) | 15 |
| | | 2011/678/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 27. juuli 2011, mis käsitleb Belgia riigiabi veiste transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSE) teimimise rahastamiseks (riigiabi C 44/08 (ex NN 45/04))
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5457 all) | 36 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2011/676/EL

*

Komisjoni otsus, 20. aprill 2011, väidetava abi C 4/10 (ex NN 64/09) kohta, mida Prantsuse Vabariik andis äriühingule Trèves
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 2585 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 2585 all)

1

1

2011/677/EL

*

Komisjoni otsus, 13. juuli 2011, Portugali poolt tapamajajäätmete kogumiseks, vedamiseks, töötlemiseks ja hävitamiseks antava riigiabi C 3/09 (ex NN 41 A-B/03) kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4888 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4888 all)

15

2011/678/EL

*

Komisjoni otsus, 27. juuli 2011, mis käsitleb Belgia riigiabi veiste transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSE) teimimise rahastamiseks (riigiabi C 44/08 (ex NN 45/04))
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5457 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5457 all)

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 19.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 274/1

---

KOMISJONI OTSUS,

20. aprill 2011,

väidetava abi C 4/10 (ex NN 64/09) kohta, mida Prantsuse Vabariik andis äriühingule Trèves

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 2585 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/676/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi (1) vastavalt eespool nimetatud artiklitele ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Mitme 2009. aasta kevadel ajakirjanduses avaldatud artikli põhjal sai komisjon teada, et autoosade tootmise sektori moderniseerimise fond (Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles, edaspidi „FMEA”) on investeerinud äriühingusse Trèves 55 miljonit eurot. Komisjon esitas 2009. aasta 5. mail, 11. juunil ja 4. novembril saadetud kirjades Prantsusmaa ametiasutustele selle kohta teabenõuded. Kõnealused ametiasutused vastasid nõuetele 2009. aasta 5. juunil, 23. juunil, 18. augustil, 18. novembril ja 23. detsembril saadetud kirjades (või elektronpostiga). |
| --- | --- |

(1)

Mitme 2009. aasta kevadel ajakirjanduses avaldatud artikli põhjal sai komisjon teada, et autoosade tootmise sektori moderniseerimise fond (Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles, edaspidi „FMEA”) on investeerinud äriühingusse Trèves 55 miljonit eurot. Komisjon esitas 2009. aasta 5. mail, 11. juunil ja 4. novembril saadetud kirjades Prantsusmaa ametiasutustele selle kohta teabenõuded. Kõnealused ametiasutused vastasid nõuetele 2009. aasta 5. juunil, 23. juunil, 18. augustil, 18. novembril ja 23. detsembril saadetud kirjades (või elektronpostiga).

| (2) | Lisaks toimus 8. jaanuaril 2010 Prantsusmaa ametiasutuste taotlusel komisjoni ruumides kohtumine. Kohtumise tulemusel esitasid Prantsusmaa ametiasutused 15. jaanuaril 2010 elektronpostiga lisateavet. |
| --- | --- |

(2)

Lisaks toimus 8. jaanuaril 2010 Prantsusmaa ametiasutuste taotlusel komisjoni ruumides kohtumine. Kohtumise tulemusel esitasid Prantsusmaa ametiasutused 15. jaanuaril 2010 elektronpostiga lisateavet.

| (3) | 29. jaanuari 2010. aasta kirjas teatas komisjon Prantsusmaale otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses FMEA investeeringuga ning äriühingule Trèves Prantsusmaa ametiasutuste võimaldatud maksu- ja sotsiaalmaksu võla ümberkorraldamise kavaga (nimetatud ka „maksuvõla tasumise ajatamise kavaks”). Prantsusmaa edastas oma märkused seoses ametliku uurimismenetluse algatamisega 25. märtsil 2010. |
| --- | --- |

(3)

29. jaanuari 2010. aasta kirjas teatas komisjon Prantsusmaale otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses FMEA investeeringuga ning äriühingule Trèves Prantsusmaa ametiasutuste võimaldatud maksu- ja sotsiaalmaksu võla ümberkorraldamise kavaga (nimetatud ka „maksuvõla tasumise ajatamise kavaks”). Prantsusmaa edastas oma märkused seoses ametliku uurimismenetluse algatamisega 25. märtsil 2010.

| (4) | Komisjoni otsus algatada kõnealune menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuste meetmete kohta märkusi. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus algatada kõnealune menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuste meetmete kohta märkusi.

| (5) | Komisjon sai antud teemal märkuseid järgmistelt huvitatud isikutelt: Itaalia Vabariik, äriühing Trèves, kontsern PSA Peugeot Citroën, kontsern Renault, äriühingu Trèves konkurent, kes soovis jääda anonüümseks, ja FMEA (3). Komisjon edastas märkused Prantsusmaale, andes võimaluse neid kommenteerida, ning sai Prantsusmaa märkused 5. oktoobri 2010. aasta kirjas. Samuti toimus 18. novembril 2010 kohtumine Prantsusmaa ametiasutustega. Lisateave esitati komisjonile 21. detsembril 2010. aastal ja 22. veebruaril 2011. aastal elektronpostiga. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon sai antud teemal märkuseid järgmistelt huvitatud isikutelt: Itaalia Vabariik, äriühing Trèves, kontsern PSA Peugeot Citroën, kontsern Renault, äriühingu Trèves konkurent, kes soovis jääda anonüümseks, ja FMEA (3). Komisjon edastas märkused Prantsusmaale, andes võimaluse neid kommenteerida, ning sai Prantsusmaa märkused 5. oktoobri 2010. aasta kirjas. Samuti toimus 18. novembril 2010 kohtumine Prantsusmaa ametiasutustega. Lisateave esitati komisjonile 21. detsembril 2010. aastal ja 22. veebruaril 2011. aastal elektronpostiga.

II.   VAATLUSALUSTE MEETMETE KIRJELDUS

| (6) | Enne vaatlusaluste meetmete kirjeldamist tuleb tutvustada strateegilist investeerimisfondi (Fonds Stratégique d’Investissement, edaspidi „FSI”), FMEA-d, ettevõtjat CDC Entreprises, FMEA haldusettevõtjat (punkt II.1) ning äriühingut Trèves ja selle suhtes võetud meetmeid (punkt II.2). Samuti antakse ülevaade ametliku uurimismenetluse algatamise põhjustest seoses FMEA investeeringu ning maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamise kavaga (punkt II.3). |
| --- | --- |

(6)

Enne vaatlusaluste meetmete kirjeldamist tuleb tutvustada strateegilist investeerimisfondi (Fonds Stratégique d’Investissement, edaspidi „FSI”), FMEA-d, ettevõtjat CDC Entreprises, FMEA haldusettevõtjat (punkt II.1) ning äriühingut Trèves ja selle suhtes võetud meetmeid (punkt II.2). Samuti antakse ülevaade ametliku uurimismenetluse algatamise põhjustest seoses FMEA investeeringu ning maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamise kavaga (punkt II.3).

II.1.   FSI, FMEA ja CDC Entreprises

| (7) | 2008. aastal alanud kriisi tõttu seadis Prantsusmaa oma majanduse toetamiseks sisse strateegilise investeerimisfondi (edaspidi „FSI”). Vahetult pärast seda asutas FSI koostöös kontserniga PSA Peugeot Citroën (edaspidi „PSA”) ja kontserniga Renault (edaspidi „Renault”) FMEA. Kui FSI eesmärk on aidata igat liiki äriühinguid olenemata majandussektorist, siis FMEA pakub abi üksnes autoosade valmistamise sektorile. |
| --- | --- |

(7)

2008. aastal alanud kriisi tõttu seadis Prantsusmaa oma majanduse toetamiseks sisse strateegilise investeerimisfondi (edaspidi „FSI”). Vahetult pärast seda asutas FSI koostöös kontserniga PSA Peugeot Citroën (edaspidi „PSA”) ja kontserniga Renault (edaspidi „Renault”) FMEA. Kui FSI eesmärk on aidata igat liiki äriühinguid olenemata majandussektorist, siis FMEA pakub abi üksnes autoosade valmistamise sektorile.

| (8) | Strateegiline investeerimisfond on 20 miljardi euro suurune fond, mille Prantsusmaa valitsus rajas 2008. aasta detsembris, et täita nende ettevõtjate omavahenditega seotud vajadused, keda peetakse Prantsusmaa majanduse kasvu ja konkurentsivõime alustaladeks. FSI tippjuhtide sõnul investeeris viimane üksnes nendesse ettevõtjatesse, kellel on head väljavaated Prantsusmaa majanduse kasvule ja konkurentsivõimele kaasaaitamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Strateegiline investeerimisfond on 20 miljardi euro suurune fond, mille Prantsusmaa valitsus rajas 2008. aasta detsembris, et täita nende ettevõtjate omavahenditega seotud vajadused, keda peetakse Prantsusmaa majanduse kasvu ja konkurentsivõime alustaladeks. FSI tippjuhtide sõnul investeeris viimane üksnes nendesse ettevõtjatesse, kellel on head väljavaated Prantsusmaa majanduse kasvule ja konkurentsivõimele kaasaaitamiseks.

| (9) | 49 % FSIst kuulub Prantsusmaa valitsusele ja 51 % ettevõtjale Caisse des Dépôts et Consignation (edaspidi „CDC”). CDC „ja selle tütarettevõtjad moodustavad Prantsusmaa
   (4)
  üldiste huvide ja majandusarengu teenistuses oleva avalik-õigusliku kontserni,” selle tippjuhid on ametisse nimetatud dekreediga. |
| --- | --- |

(9)

49 % FSIst kuulub Prantsusmaa valitsusele ja 51 % ettevõtjale Caisse des Dépôts et Consignation (edaspidi „CDC”). CDC „ja selle tütarettevõtjad moodustavad Prantsusmaa
   (4)
  üldiste huvide ja majandusarengu teenistuses oleva avalik-õigusliku kontserni,” selle tippjuhid on ametisse nimetatud dekreediga.

| (10) | FSI haldusnõukogu juhatab CDC peadirektor ning juhatusse kuulub lisaks presidendile kuus direktorit, kellest üks esindab CDC-d, kaks riiki (riigi osaluse peadirektor ja ettevõtluse peadirektor) ning kolm ettevõtjate huve (ettevõtjate SCOR, Essilor ja Artémis tippjuhid). |
| --- | --- |

(10)

FSI haldusnõukogu juhatab CDC peadirektor ning juhatusse kuulub lisaks presidendile kuus direktorit, kellest üks esindab CDC-d, kaks riiki (riigi osaluse peadirektor ja ettevõtluse peadirektor) ning kolm ettevõtjate huve (ettevõtjate SCOR, Essilor ja Artémis tippjuhid).

| (11) | FMEA on usaldusühingu vormis asutatud riskikapitalifond, mille ülesanne on soodustada selliseid autoosade valmistajaid, kes on konkurentsivõimelised, klientide jaoks teadus- ja arendustegevuse potentsiaaliga ja tugeva rahvusvahelise toetusega. FMEA teostab kuni 60 miljoni euro suuruseid investeeringuid täielikult oma klientide huvides kas üksi või samaaegselt teiste erainvestorite või muude fondidega. |
| --- | --- |

(11)

FMEA on usaldusühingu vormis asutatud riskikapitalifond, mille ülesanne on soodustada selliseid autoosade valmistajaid, kes on konkurentsivõimelised, klientide jaoks teadus- ja arendustegevuse potentsiaaliga ja tugeva rahvusvahelise toetusega. FMEA teostab kuni 60 miljoni euro suuruseid investeeringuid täielikult oma klientide huvides kas üksi või samaaegselt teiste erainvestorite või muude fondidega.

| (12) | FMEA loomine (25. märtsil 2009) on osa autotööstuse toetamise kavast, mille Prantsuse Vabariigi president kuulutas välja 4. detsembril 2008. FMEA-le eraldati kokku 600 miljonit eurot: FSI andis 200 miljonit eurot, PSA 200 miljonit eurot ja Renault 200 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(12)

FMEA loomine (25. märtsil 2009) on osa autotööstuse toetamise kavast, mille Prantsuse Vabariigi president kuulutas välja 4. detsembril 2008. FMEA-le eraldati kokku 600 miljonit eurot: FSI andis 200 miljonit eurot, PSA 200 miljonit eurot ja Renault 200 miljonit eurot.

| (13) | FMEA-d haldab CDC Entreprises, mis on CDC tütarettevõtja. Investeerimisotsused teeb seega CDC Entreprises. |
| --- | --- |

(13)

FMEA-d haldab CDC Entreprises, mis on CDC tütarettevõtja. Investeerimisotsused teeb seega CDC Entreprises.

| (14) | FMEA juurde kuuluvad valiku- ja investeerimiskomisjon, kes vastutavad toimikute ettevalmistamise eest enne, kui haldusettevõtja CDC Entreprises investeeringu teostab. Nendes komisjonides on võrdselt esindatud kolm investorit – PSA, Renault ja FSI. |
| --- | --- |

(14)

FMEA juurde kuuluvad valiku- ja investeerimiskomisjon, kes vastutavad toimikute ettevalmistamise eest enne, kui haldusettevõtja CDC Entreprises investeeringu teostab. Nendes komisjonides on võrdselt esindatud kolm investorit – PSA, Renault ja FSI.

| (15) | FMEA tegevuseeskirjade kohaselt on asjaomasel haldusettevõtjal kohustus konsulteerida valikukomisjoniga investeerimisprojektide strateegiliste küsimuste osas. Selle nõuandvad arvamused ei ole haldusettevõtja jaoks siduvad. Arvamused võetakse vastu kahekolmandikulise häälteenamusega. |
| --- | --- |

(15)

FMEA tegevuseeskirjade kohaselt on asjaomasel haldusettevõtjal kohustus konsulteerida valikukomisjoniga investeerimisprojektide strateegiliste küsimuste osas. Selle nõuandvad arvamused ei ole haldusettevõtja jaoks siduvad. Arvamused võetakse vastu kahekolmandikulise häälteenamusega.

| (16) | Investeerimiskomisjoniga peab konsulteerima enne iga investeeringu või negatiivse investeeringu teostamist või seoses kõikide eranditega investeerimispoliitika kriteeriumitest ja eeskirjadest. Kui see esitab arvamuse investeerimisprojekti või negatiivse investeeringu kohta, võetakse ka selle arvamused vastu kahekolmandikulise häälteenamusega ning need ei ole haldusettevõtja jaoks siduvad. Kui aga üks kolmest investorist hääletab arvamuse vastu, käsitatakse arvamust negatiivsena. Sellisel juhul saadetakse investeerimisprojekt või negatiivse investeeringu projekt tagasi valikukomisjonile. |
| --- | --- |

(16)

Investeerimiskomisjoniga peab konsulteerima enne iga investeeringu või negatiivse investeeringu teostamist või seoses kõikide eranditega investeerimispoliitika kriteeriumitest ja eeskirjadest. Kui see esitab arvamuse investeerimisprojekti või negatiivse investeeringu kohta, võetakse ka selle arvamused vastu kahekolmandikulise häälteenamusega ning need ei ole haldusettevõtja jaoks siduvad. Kui aga üks kolmest investorist hääletab arvamuse vastu, käsitatakse arvamust negatiivsena. Sellisel juhul saadetakse investeerimisprojekt või negatiivse investeeringu projekt tagasi valikukomisjonile.

| (17) | CDC Entreprises on peamine riskikapitali pakkuja Prantsusmaal. Ta peab täitma kõiki väärtpaberiturujärelevalve kehtestatud eeskirju kolmandate isikute nimel vahendite haldamise valdkonnas, eriti eeskirju seoses erapooletusega investeerimisvalikute tegemisel ja huvide konflikti vältimisega. CDC Entreprises haldab muu hulgas muid FSI investeeringuid börsil noteerimata väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse ning CDC ja teiste investorite investeeringuid. |
| --- | --- |

(17)

CDC Entreprises on peamine riskikapitali pakkuja Prantsusmaal. Ta peab täitma kõiki väärtpaberiturujärelevalve kehtestatud eeskirju kolmandate isikute nimel vahendite haldamise valdkonnas, eriti eeskirju seoses erapooletusega investeerimisvalikute tegemisel ja huvide konflikti vältimisega. CDC Entreprises haldab muu hulgas muid FSI investeeringuid börsil noteerimata väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse ning CDC ja teiste investorite investeeringuid.

| (18) | CDC Entreprises on 100 % ulatuses CDC tütarettevõtja. Ettevõtja CDC Entreprises presidendi ja peadirektori nimetab ametisse selle haldusnõukogu, kelle liikmed on ametisse nimetanud CDC. |
| --- | --- |

(18)

CDC Entreprises on 100 % ulatuses CDC tütarettevõtja. Ettevõtja CDC Entreprises presidendi ja peadirektori nimetab ametisse selle haldusnõukogu, kelle liikmed on ametisse nimetanud CDC.

| (19) | CDC Entreprises on sõlminud FSIga abi- ja nõustamislepingu, mille kohaselt abistab FSI määratud meeskond ettevõtjat CDC Entreprises investeerimisprojektide eelvalikus (teostatavusuuring ja riskihindamine, muu hulgas kõnealuse abi uuring ja toetus selle rakendamisel) ning teostatud investeeringute kontrollis. |
| --- | --- |

(19)

CDC Entreprises on sõlminud FSIga abi- ja nõustamislepingu, mille kohaselt abistab FSI määratud meeskond ettevõtjat CDC Entreprises investeerimisprojektide eelvalikus (teostatavusuuring ja riskihindamine, muu hulgas kõnealuse abi uuring ja toetus selle rakendamisel) ning teostatud investeeringute kontrollis.

| (20) | FMEA komisjonide korralduse ja toimimise tõttu on CDC Entreprises ainsana pädev kehtestama FMEA-le siduvaid kohustusi. Komisjonide otsused ei ole haldusettevõtjale siduvad (välja arvatud investeerimispoliitika ning huvide konflikti haldamise kriteeriumite ja eeskirjade erandid, millega ei ole praegusel juhul tegemist). Prantsusmaa ametiasutused on täpsustanud, et CDC Entreprises ei ole kunagi pidanud vajalikuks esitada investeerimisvaldkonnas arvamusi, mis oleksid vastuolus komisjonide arvamustega. |
| --- | --- |

(20)

FMEA komisjonide korralduse ja toimimise tõttu on CDC Entreprises ainsana pädev kehtestama FMEA-le siduvaid kohustusi. Komisjonide otsused ei ole haldusettevõtjale siduvad (välja arvatud investeerimispoliitika ning huvide konflikti haldamise kriteeriumite ja eeskirjade erandid, millega ei ole praegusel juhul tegemist). Prantsusmaa ametiasutused on täpsustanud, et CDC Entreprises ei ole kunagi pidanud vajalikuks esitada investeerimisvaldkonnas arvamusi, mis oleksid vastuolus komisjonide arvamustega.

| (21) | Allpool esitatud graafikus nr 1 on kokku võetud Prantsuse Vabariigi, CDC, CDC Entreprises’i, FSI, FMEA, PSA ja Renault’ vahelised seosed.

  Joonis nr 1


  Prantsuse Vabariigi, CDC, CDC Entreprises’i, FSI, FMEA, PSA ja Renault vahelised seosed |
| --- | --- |

(21)

Allpool esitatud graafikus nr 1 on kokku võetud Prantsuse Vabariigi, CDC, CDC Entreprises’i, FSI, FMEA, PSA ja Renault’ vahelised seosed.

Joonis nr 1

Prantsuse Vabariigi, CDC, CDC Entreprises’i, FSI, FMEA, PSA ja Renault vahelised seosed

Image

II.2.   Äriühing Trèves ja selle suhtes võetud meetmed

| (22) | Äriühing Trèves tegutseb mootorsõiduki siseosade valmistamise valdkonnas. Seal töötas enne käimasoleva ümberkorralduskava elluviimist ligikaudu 6 500 isikut (ümberkorralduskava hõlmas 1 300 isikut). Äriühing keskendub kolmele tegevusvaldkonnale: müraisolatsioon, (5) istmed ja nende osad ning tekstiiltooted. Äriühingule kuulus üheksa tehast (kaks on tänaseks suletud) ning see asub 14 riigis (sealhulgas Hispaanias, Ühendkuningriigis, Portugalis, Sloveenias ja Tšehhi Vabariigis). 40 % käibest tuleneb tegevusest Prantsusmaal. Tema peamised kliendid on Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan ja Toyota. |
| --- | --- |

(22)

Äriühing Trèves tegutseb mootorsõiduki siseosade valmistamise valdkonnas. Seal töötas enne käimasoleva ümberkorralduskava elluviimist ligikaudu 6 500 isikut (ümberkorralduskava hõlmas 1 300 isikut). Äriühing keskendub kolmele tegevusvaldkonnale: müraisolatsioon, (5) istmed ja nende osad ning tekstiiltooted. Äriühingule kuulus üheksa tehast (kaks on tänaseks suletud) ning see asub 14 riigis (sealhulgas Hispaanias, Ühendkuningriigis, Portugalis, Sloveenias ja Tšehhi Vabariigis). 40 % käibest tuleneb tegevusest Prantsusmaal. Tema peamised kliendid on Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan ja Toyota.

| (23) | Vahetult enne 2008. aasta kriisi hakkas äriühingule Trèves kasu tooma 2005. aastal käivitatud esimene ümberkorralduskava, mille eesmärk oli vähendada ametikohti ja ratsionaliseerida tootmisvõimsust. Kriisi tekkimisel otsustas Trèves ümberkorralduskava muuta ja süvendada ning soovis pidada laenajatega läbirääkimisi lepitusmenetluse raames (6). |
| --- | --- |

(23)

Vahetult enne 2008. aasta kriisi hakkas äriühingule Trèves kasu tooma 2005. aastal käivitatud esimene ümberkorralduskava, mille eesmärk oli vähendada ametikohti ja ratsionaliseerida tootmisvõimsust. Kriisi tekkimisel otsustas Trèves ümberkorralduskava muuta ja süvendada ning soovis pidada laenajatega läbirääkimisi lepitusmenetluse raames (6).

| (24) | 25. mail 2009. aastal sõlmisid äriühingu Trèves aktsionär (ettevõtja „Severt”, ainuosanik) kontserni Trèves äriühingud, laenajad (st pangad) ja FMEA lepitusprotokolli. Protokolli aluseks on ümberkorralduskava elluviimine (kava on kirjeldatud punktis V.1.1). |
| --- | --- |

(24)

25. mail 2009. aastal sõlmisid äriühingu Trèves aktsionär (ettevõtja „Severt”, ainuosanik) kontserni Trèves äriühingud, laenajad (st pangad) ja FMEA lepitusprotokolli. Protokolli aluseks on ümberkorralduskava elluviimine (kava on kirjeldatud punktis V.1.1).

| (25) | Ümberkorralduskava maksumuseks oli hinnanguliselt [110–140] (7) miljonit eurot. Selleks võtsid mitu osalist endale 25. mai 2009. aasta protokollis kindlaksmääratud kohustused. |
| --- | --- |

(25)

Ümberkorralduskava maksumuseks oli hinnanguliselt [110–140] (7) miljonit eurot. Selleks võtsid mitu osalist endale 25. mai 2009. aasta protokollis kindlaksmääratud kohustused.

| (26) | Peugeot’ ja Renault’ tootjad on võtnud kohustuse eraldada rahastamiseks 33,3 miljonit eurot [...]. |
| --- | --- |

(26)

Peugeot’ ja Renault’ tootjad on võtnud kohustuse eraldada rahastamiseks 33,3 miljonit eurot [...].

| (27) | Kontsern Trèves on võtnud kohustuse anda endast parim, et katta 2009. aastal [5–20] või [5–30] miljoni euro suurune sularahanõudlus. |
| --- | --- |

(27)

Kontsern Trèves on võtnud kohustuse anda endast parim, et katta 2009. aastal [5–20] või [5–30] miljoni euro suurune sularahanõudlus.

| (28) | Pangad andsid uue pangalaenu suuruses [10–30] miljonit eurot. Lisaks nõustusid pangad andma [30–60] miljoni euro suuruse konsolideerumislaenu, mille eesmärk oli praeguste lühiajaliste võlakohustuste ([0–20] miljonit) ja keskpika tähtajaga võlakohustuste ([30–40] miljonit) tagasimaksmine. Uus laen ja konsolideerumislaen peavad olema täielikult tagasi makstud [...] 2014. aastaks. |
| --- | --- |

(28)

Pangad andsid uue pangalaenu suuruses [10–30] miljonit eurot. Lisaks nõustusid pangad andma [30–60] miljoni euro suuruse konsolideerumislaenu, mille eesmärk oli praeguste lühiajaliste võlakohustuste ([0–20] miljonit) ja keskpika tähtajaga võlakohustuste ([30–40] miljonit) tagasimaksmine. Uus laen ja konsolideerumislaen peavad olema täielikult tagasi makstud [...] 2014. aastaks.

| (29) | FMEA andis äriühingule abi 55 miljoni euro ulatuses. Sellest summast [40–50] miljonit eurot anti võlainstrumentidena, mis annavad juurdepääsu kapitalile (nt ORAPA või väärtpaberites makstavad kohandatava pariteediga võlakirjad), [> 8]protsendilise fikseeritud kupongiga lunastatavad instrumendid. Samal ajal suurendati kapitali [5–15] miljoni euro ulatuses (uute lihtaktsiate omandamisega), mille tulemusena omandas FMEA [< 50] suuruse osaluse äriühingu Trèves kapitalis. |
| --- | --- |

(29)

FMEA andis äriühingule abi 55 miljoni euro ulatuses. Sellest summast [40–50] miljonit eurot anti võlainstrumentidena, mis annavad juurdepääsu kapitalile (nt ORAPA või väärtpaberites makstavad kohandatava pariteediga võlakirjad), [> 8]protsendilise fikseeritud kupongiga lunastatavad instrumendid. Samal ajal suurendati kapitali [5–15] miljoni euro ulatuses (uute lihtaktsiate omandamisega), mille tulemusena omandas FMEA [< 50] suuruse osaluse äriühingu Trèves kapitalis.

| (30) | Avalik-õiguslikud võlausaldajad on võimaldanud 18,4 miljoni euro suuruse maksu- ja sotsiaalmaksu võla ajatamise kava [...]. Kava hõlmab äriühingu Trèves maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamist koos trahvide ja viivisintresside maksetega. |
| --- | --- |

(30)

Avalik-õiguslikud võlausaldajad on võimaldanud 18,4 miljoni euro suuruse maksu- ja sotsiaalmaksu võla ajatamise kava [...]. Kava hõlmab äriühingu Trèves maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamist koos trahvide ja viivisintresside maksetega.

II.3.   Menetluse algatamise põhjused

| (31) | Äriühingu Trèves ümberkorralduskava rahastamisel kasutatakse uusi vahendeid kogusummas [100–120] miljonit (summa ei sisalda konsolideerumislaenu). Sellest summast pärineb FMEA-lt 55 miljonit. Sellele lisandub maksu- ja sotsiaalmaksu võla ajatamise kava summas 18,4 miljonit. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses väljendab komisjon kahtlusi seoses kahe viimase meetme liigitamisega riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(31)

Äriühingu Trèves ümberkorralduskava rahastamisel kasutatakse uusi vahendeid kogusummas [100–120] miljonit (summa ei sisalda konsolideerumislaenu). Sellest summast pärineb FMEA-lt 55 miljonit. Sellele lisandub maksu- ja sotsiaalmaksu võla ajatamise kava summas 18,4 miljonit. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses väljendab komisjon kahtlusi seoses kahe viimase meetme liigitamisega riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (32) | FMEA investeeringu suhtes väidab komisjon, et mitu asjaolu tunduvad osutavat sellele, et investeering on avalik-õigusliku päritoluga. Esmapilgul näib, et kõnealune investeering on tehtud riigi ressurssidest ja on seostatav riigiga (8). Komisjoni kahtlused põhinevad eelkõige FSI, FMEA ja CDC Entreprises toimimise jälgimisel, mida on käsitletud eespool. |
| --- | --- |

(32)

FMEA investeeringu suhtes väidab komisjon, et mitu asjaolu tunduvad osutavat sellele, et investeering on avalik-õigusliku päritoluga. Esmapilgul näib, et kõnealune investeering on tehtud riigi ressurssidest ja on seostatav riigiga (8). Komisjoni kahtlused põhinevad eelkõige FSI, FMEA ja CDC Entreprises toimimise jälgimisel, mida on käsitletud eespool.

| (33) | Seejärel kahtleb komisjon, kas kõnealuse investeeringu puhul on täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori kriteerium. Võttes arvesse olukorda nii autotööstuses kui ka äriühingus, mis oli teatavates rahalistes raskustes, (9) ei ole komisjonil võimalik kinnitada esiteks seda, kas ümberkorralduskava eeldused olid usaldusväärsed, realistlikud ja ettevaatlikud, teiseks seda, kas äriühingu Trèves vara hindamine enne investeeringu tegemist oli ettevaatlik, ning kolmandaks, kas [> 12 %]-list (10) sisemise tasuvusläve väljavaadet võib pidada FMEA võetud riski puhul piisavaks. |
| --- | --- |

(33)

Seejärel kahtleb komisjon, kas kõnealuse investeeringu puhul on täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori kriteerium. Võttes arvesse olukorda nii autotööstuses kui ka äriühingus, mis oli teatavates rahalistes raskustes, (9) ei ole komisjonil võimalik kinnitada esiteks seda, kas ümberkorralduskava eeldused olid usaldusväärsed, realistlikud ja ettevaatlikud, teiseks seda, kas äriühingu Trèves vara hindamine enne investeeringu tegemist oli ettevaatlik, ning kolmandaks, kas [> 12 %]-list (10) sisemise tasuvusläve väljavaadet võib pidada FMEA võetud riski puhul piisavaks.

| (34) | Maksu- ja sotsiaalmaksu võla ajatamise kava suhtes tõstatab komisjon küsimuse, kas Prantsusmaa ametiasutuste käitumist võib võrrelda samades tingimustes eraõigusliku võlausaldaja omaga, kes püüab sisse nõuda talle tasumisel kuuluvat võlga. Komisjonil ei ole kõiki andmeid, mis võimaldaksid järeldada, et avalik-õiguslikud võlausaldajad olid 25. mai 2009. aasta lepitusprotokolli kohaselt vähemalt sama soodsal positsioonil kui äriühingu Trèves eraõiguslikud võlausaldajad (st pangad), kes samuti nõustusid võla ajatamisega, andes konsolideerumislaenu. Komisjon seab seega kahtluse alla turumajandusliku erasektori võlausaldaja kriteeriumi täitmise maksu- ja sotsiaalmaksu võla ajatamise kava puhul. |
| --- | --- |

(34)

Maksu- ja sotsiaalmaksu võla ajatamise kava suhtes tõstatab komisjon küsimuse, kas Prantsusmaa ametiasutuste käitumist võib võrrelda samades tingimustes eraõigusliku võlausaldaja omaga, kes püüab sisse nõuda talle tasumisel kuuluvat võlga. Komisjonil ei ole kõiki andmeid, mis võimaldaksid järeldada, et avalik-õiguslikud võlausaldajad olid 25. mai 2009. aasta lepitusprotokolli kohaselt vähemalt sama soodsal positsioonil kui äriühingu Trèves eraõiguslikud võlausaldajad (st pangad), kes samuti nõustusid võla ajatamisega, andes konsolideerumislaenu. Komisjon seab seega kahtluse alla turumajandusliku erasektori võlausaldaja kriteeriumi täitmise maksu- ja sotsiaalmaksu võla ajatamise kava puhul.

| (35) | Lõpetuseks märgib komisjon menetluse algatamise otsuses, et kui kaks eespool nimetatud meedet liigitatakse riigiabiks, võiks nende kokkusobivust ühisturuga uurida, toetudes komisjoni suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (11) (edaspidi „suunised”). Komisjon kinnitab siiski, et praeguses etapis ei saa ta kindlalt kinnitada, et kõik kõnealuste suunistega nõutavad tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(35)

Lõpetuseks märgib komisjon menetluse algatamise otsuses, et kui kaks eespool nimetatud meedet liigitatakse riigiabiks, võiks nende kokkusobivust ühisturuga uurida, toetudes komisjoni suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (11) (edaspidi „suunised”). Komisjon kinnitab siiski, et praeguses etapis ei saa ta kindlalt kinnitada, et kõik kõnealuste suunistega nõutavad tingimused on täidetud.

III.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (36) | Kontsern Trèves edastas 2. juuli 2010. aasta kirjaga komisjonile oma märkused. Tema sõnul ei kuulu FMEA poolt kontserni Trèves tehtud investeeringu üksikasjad ja tingimused ning Trèves’i maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamise kava ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(36)

Kontsern Trèves edastas 2. juuli 2010. aasta kirjaga komisjonile oma märkused. Tema sõnul ei kuulu FMEA poolt kontserni Trèves tehtud investeeringu üksikasjad ja tingimused ning Trèves’i maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamise kava ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 reguleerimisalasse.

| (37) | Esiteks väidab kontsern Trèves, et väide vahendite riigiga seostatavuse kohta on alusetu, sest kontsern Trèves sidus end FMEA kaudu kahe rahvusvaheliselt tegutseva autoosade valmistajaga, kes esindavad [> 50] % tema käibest. Lisaks vaidlustab Trèves komisjoni analüüsi, mille kohaselt pidi ettevõtja kasutama riigi ressursse, kuna ühest küljest pärinevad FMEA vahendid tema sõnul eraettevõtjatelt ning teisest küljest tõendab erainvestorite (pankade) osalemine ettevõtja rahastamises, et äriühing oli suuteline end turutingimustes rahastama. |
| --- | --- |

(37)

Esiteks väidab kontsern Trèves, et väide vahendite riigiga seostatavuse kohta on alusetu, sest kontsern Trèves sidus end FMEA kaudu kahe rahvusvaheliselt tegutseva autoosade valmistajaga, kes esindavad [> 50] % tema käibest. Lisaks vaidlustab Trèves komisjoni analüüsi, mille kohaselt pidi ettevõtja kasutama riigi ressursse, kuna ühest küljest pärinevad FMEA vahendid tema sõnul eraettevõtjatelt ning teisest küljest tõendab erainvestorite (pankade) osalemine ettevõtja rahastamises, et äriühing oli suuteline end turutingimustes rahastama.

| (38) | Teiseks lükkab kontsern Trèves kategooriliselt tagasi komisjoni analüüsi äriühingu Trèves majandusliku olukorra kohta 2005.–2008. aastal. Tema sõnul ajab komisjon segi autotööstuse üldise kriisi 2008. aastal ja konkreetse äriühingu olukorra, kelle käive kasvas pidevalt ja oluliselt ajavahemikus 1999. aastast ([500–700] miljonit eurot) kuni 2004. aastani ([900–1 100] miljonit eurot). Kasvu pidurdas tegelikult 2008. aasta teises pooles autotööstust tabanud kriis. 2005. aasta ja 2009. aasta ümberkorralduskavade eesmärk ei olnud leevendada rahavoogudega seotud raskusi, vaid äriühingu tootmisvõimsuse ratsionaliseerimine, et taaskäivitada äriühing raskes majandustsüklis, mitte aga tagada selle ellujäämine, nagu tõendab äriühingu Trèves EBITDA (12) areng 2005.–2007. aastal ning tulemuste paranemine alates 2009. aastast. |
| --- | --- |

(38)

Teiseks lükkab kontsern Trèves kategooriliselt tagasi komisjoni analüüsi äriühingu Trèves majandusliku olukorra kohta 2005.–2008. aastal. Tema sõnul ajab komisjon segi autotööstuse üldise kriisi 2008. aastal ja konkreetse äriühingu olukorra, kelle käive kasvas pidevalt ja oluliselt ajavahemikus 1999. aastast ([500–700] miljonit eurot) kuni 2004. aastani ([900–1 100] miljonit eurot). Kasvu pidurdas tegelikult 2008. aasta teises pooles autotööstust tabanud kriis. 2005. aasta ja 2009. aasta ümberkorralduskavade eesmärk ei olnud leevendada rahavoogudega seotud raskusi, vaid äriühingu tootmisvõimsuse ratsionaliseerimine, et taaskäivitada äriühing raskes majandustsüklis, mitte aga tagada selle ellujäämine, nagu tõendab äriühingu Trèves EBITDA (12) areng 2005.–2007. aastal ning tulemuste paranemine alates 2009. aastast.

| (39) | Kontsern Trèves vaidlustab lisaks ka selle, millist tähtsust omistab komisjon Prantsusmaa tööstusministri avaldustele, mille kohaselt oleks Trèves riigi sekkumiseta pankrotti läinud. Subjektiivne poliitiline avaldus pingelises sotsiaalses õhkkonnas ei ole asjakohane ettevõtja tegeliku majandusliku ja finantsolukorra hindamiseks. |
| --- | --- |

(39)

Kontsern Trèves vaidlustab lisaks ka selle, millist tähtsust omistab komisjon Prantsusmaa tööstusministri avaldustele, mille kohaselt oleks Trèves riigi sekkumiseta pankrotti läinud. Subjektiivne poliitiline avaldus pingelises sotsiaalses õhkkonnas ei ole asjakohane ettevõtja tegeliku majandusliku ja finantsolukorra hindamiseks.

| (40) | Seega oli FMEA investeering äriühingusse Trèves nii rahalises kui ka tööstuslikus plaanis igati ettevaatlik. Äriühing tuletab meelde, et FMEA ei olnud ainus investor, vaid endast andsid märku paljud teised võimalikud investorid ja FMEA kõrval on endale kohustuse võtnud eraõiguslikud partnerid. Vastupidiselt sellele, mida tundub komisjon arvavat, ei ole FMEA investeeringu rahalise ja tööstusliku poole vahel mingisugust vasturääkivust. Kontserni Trèves sõnul on autotööstuses tavaline, et valmistajal on osalus mõnes oma tarnijas, et tugevdada tööstuslikke seoseid ja saada selle kasvades rahalist kasu. |
| --- | --- |

(40)

Seega oli FMEA investeering äriühingusse Trèves nii rahalises kui ka tööstuslikus plaanis igati ettevaatlik. Äriühing tuletab meelde, et FMEA ei olnud ainus investor, vaid endast andsid märku paljud teised võimalikud investorid ja FMEA kõrval on endale kohustuse võtnud eraõiguslikud partnerid. Vastupidiselt sellele, mida tundub komisjon arvavat, ei ole FMEA investeeringu rahalise ja tööstusliku poole vahel mingisugust vasturääkivust. Kontserni Trèves sõnul on autotööstuses tavaline, et valmistajal on osalus mõnes oma tarnijas, et tugevdada tööstuslikke seoseid ja saada selle kasvades rahalist kasu.

| (41) | Kolmandaks rõhutab Trèves turumajanduse tingimustes tegutseva teadliku investori põhimõtte täitmist. Investeeringutingimused ei ole mitte üksnes väga ranged, vaid ka FMEA jaoks soodsad. Äriühingul Trèves olid 2008.–2009. aastal peamised eelised tasuvuse kiire taastamise tagamiseks (tärkava turumajandusega riikides tegevuse alustamine ja edasiarendamine, tootjatest kliendibaasi mitmekesistamine, suunatus teadus- ja arendustegevusele). Neid eeliseid arvesse võttes töötati äriühingu tööstuslik ja rahaline ümberkorralduskava välja ettevaatlike ja mõistlike prognooside põhjal pärast põhjalikku auditit ettevõtja olukorra kohta. Äriühingu Trèves head tulemused 2009.–2010. aastal näitavad investeeringu teadlikku iseloomu. |
| --- | --- |

(41)

Kolmandaks rõhutab Trèves turumajanduse tingimustes tegutseva teadliku investori põhimõtte täitmist. Investeeringutingimused ei ole mitte üksnes väga ranged, vaid ka FMEA jaoks soodsad. Äriühingul Trèves olid 2008.–2009. aastal peamised eelised tasuvuse kiire taastamise tagamiseks (tärkava turumajandusega riikides tegevuse alustamine ja edasiarendamine, tootjatest kliendibaasi mitmekesistamine, suunatus teadus- ja arendustegevusele). Neid eeliseid arvesse võttes töötati äriühingu tööstuslik ja rahaline ümberkorralduskava välja ettevaatlike ja mõistlike prognooside põhjal pärast põhjalikku auditit ettevõtja olukorra kohta. Äriühingu Trèves head tulemused 2009.–2010. aastal näitavad investeeringu teadlikku iseloomu.

| (42) | Kontsern Trèves on arvamusel, et kui FMEA investeering peaks kuuluma ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 reguleerimisalasse, sobiks kõnealune abi kokku suunistega, sest on tagatud äriühingu pikaajaline elujõulisus, äriühingu Trèves ümberkorraldamine ei põhjusta konkurentsi moonutamist ning hõlmab juba osaliselt võetud tasakaalustavaid meetmeid ([...], tootmisvõimsuse ja ametikohtade vähendamine ning äriühingu Trèves ümberkorraldamise rahastamise väidetav avalik-õiguslik osa on rangelt piiratud ümberkorraldamiskuludeks vajaliku miinimumiga). |
| --- | --- |

(42)

Kontsern Trèves on arvamusel, et kui FMEA investeering peaks kuuluma ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 reguleerimisalasse, sobiks kõnealune abi kokku suunistega, sest on tagatud äriühingu pikaajaline elujõulisus, äriühingu Trèves ümberkorraldamine ei põhjusta konkurentsi moonutamist ning hõlmab juba osaliselt võetud tasakaalustavaid meetmeid ([...], tootmisvõimsuse ja ametikohtade vähendamine ning äriühingu Trèves ümberkorraldamise rahastamise väidetav avalik-õiguslik osa on rangelt piiratud ümberkorraldamiskuludeks vajaliku miinimumiga).

| (43) | Maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamise kava osas leiab kontsern Trèves esmalt, et selle puhul on täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva erasektori võlausaldaja kriteerium. Kontserni meelest ei saa komisjon eeldada, et kui investeeringut käsitatakse abina, ei võiks võla tasumise ajatamise kava finantsasutuste seisukohast olla arukas. Võla tasumise ajatamise kavaga on ette nähtud trahvid ja viivised, kõrgem intressimäär sellest, mida erasektori võlausaldaja võiks nõuda, esimese järjekorra hüpoteegid [...], ning ametiasutused sekkuvad samaaegselt erasektori võlausaldajatega. |
| --- | --- |

(43)

Maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamise kava osas leiab kontsern Trèves esmalt, et selle puhul on täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva erasektori võlausaldaja kriteerium. Kontserni meelest ei saa komisjon eeldada, et kui investeeringut käsitatakse abina, ei võiks võla tasumise ajatamise kava finantsasutuste seisukohast olla arukas. Võla tasumise ajatamise kavaga on ette nähtud trahvid ja viivised, kõrgem intressimäär sellest, mida erasektori võlausaldaja võiks nõuda, esimese järjekorra hüpoteegid [...], ning ametiasutused sekkuvad samaaegselt erasektori võlausaldajatega.

| (44) | FMEA edastas 22. juuni 2010. aasta kirjaga komisjonile oma märkused. FMEA välistab selle, et tema investeeringu äriühingusse Trèves saab liigitada riigiabiks, sest tal on sõltumatus esiteks investeeringuid ning teiseks oma eesmärkide saavutamiseks vastuvõetavat meetodit valides. |
| --- | --- |

(44)

FMEA edastas 22. juuni 2010. aasta kirjaga komisjonile oma märkused. FMEA välistab selle, et tema investeeringu äriühingusse Trèves saab liigitada riigiabiks, sest tal on sõltumatus esiteks investeeringuid ning teiseks oma eesmärkide saavutamiseks vastuvõetavat meetodit valides.

| (45) | FMEA rõhutab asjaolu, et ta valib oma sekkumised täielikult iseseisvalt. Sõltumatus tuleneb nii tema põhikirjast kui ka juhtimistavast. FMEA kui usaldusühingu vormis asutatud riskikapitalifondi juurde kuulub haldusettevõtja, kelle suhtes kehtivad kolmandate isikute nimel vahendite haldamist käsitlevad eeskirjad. Haldusettevõtja põhikirjajärgne sõltumatus investeeringute valikul, kui ta tegutseb oma klientide varalistes huvides, aitab investeerimisotsuse tegemise etapis tagada FMEA sõltumatuse. FMEA nõuandekomisjonide – valiku- ja investeerimiskomisjoni – arvamused võib vastu võtta ainult siis, kui vähemalt üks kahest tootjast need heaks kiidab. Siiani ei ole haldusettevõtja – CDC Entreprises – komisjonide arvamusi kunagi tagasi lükanud. Seega on erainvestorite, st Renault’ ja Peugeot’, mõju investeerimisprojektide valimisel ja määratlemisel ülekaalus. |
| --- | --- |

(45)

FMEA rõhutab asjaolu, et ta valib oma sekkumised täielikult iseseisvalt. Sõltumatus tuleneb nii tema põhikirjast kui ka juhtimistavast. FMEA kui usaldusühingu vormis asutatud riskikapitalifondi juurde kuulub haldusettevõtja, kelle suhtes kehtivad kolmandate isikute nimel vahendite haldamist käsitlevad eeskirjad. Haldusettevõtja põhikirjajärgne sõltumatus investeeringute valikul, kui ta tegutseb oma klientide varalistes huvides, aitab investeerimisotsuse tegemise etapis tagada FMEA sõltumatuse. FMEA nõuandekomisjonide – valiku- ja investeerimiskomisjoni – arvamused võib vastu võtta ainult siis, kui vähemalt üks kahest tootjast need heaks kiidab. Siiani ei ole haldusettevõtja – CDC Entreprises – komisjonide arvamusi kunagi tagasi lükanud. Seega on erainvestorite, st Renault’ ja Peugeot’, mõju investeerimisprojektide valimisel ja määratlemisel ülekaalus.

| (46) | Pealegi iseloomustab FMEA investeering äriühingusse Trèves FMEA investeerimispoliitikat, mis soosib suure innovatsioonivõime, kasvupotentsiaali ning kasumlikkusega ettevõtjaid autoosade valmistamises. Äriühing Trèves on Euroopas autoosade valmistamisel esirinnas ning ta pakkus huvi ka teistele erafondidele [...]. Äriühingu 2010. aasta tulemuste selge paranemine näitab äriühingu Trèves ümberkorralduskava tegelikku mõju ja asjakohasust. Äriühingu ajutised raskused majandus- ja finantskriisi tõttu võimaldasid ka FMEA-l pidada investeeringu üle läbirääkimisi väga ettevaatlikel tingimustel. |
| --- | --- |

(46)

Pealegi iseloomustab FMEA investeering äriühingusse Trèves FMEA investeerimispoliitikat, mis soosib suure innovatsioonivõime, kasvupotentsiaali ning kasumlikkusega ettevõtjaid autoosade valmistamises. Äriühing Trèves on Euroopas autoosade valmistamisel esirinnas ning ta pakkus huvi ka teistele erafondidele [...]. Äriühingu 2010. aasta tulemuste selge paranemine näitab äriühingu Trèves ümberkorralduskava tegelikku mõju ja asjakohasust. Äriühingu ajutised raskused majandus- ja finantskriisi tõttu võimaldasid ka FMEA-l pidada investeeringu üle läbirääkimisi väga ettevaatlikel tingimustel.

| (47) | FMEA leiab seetõttu, et tema investeeringut ei saa liigitada riigiabiks. |
| --- | --- |

(47)

FMEA leiab seetõttu, et tema investeeringut ei saa liigitada riigiabiks.

| (48) | Renault edastas 6. juuli 2010. aasta kirjaga komisjonile oma märkused. Esiteks vaidlustab ta komisjoni väited, mille kohaselt oli aktsiate märkimine FMEA-s seotud laenuga, mille riik talle 2009. aasta aprillis eraldas. Äriühing tuletab meelde, et fondi loomisel 20. jaanuaril 2009 (13) ei olnud tal teavet riigi antava võimaliku tulevase laenu kohta autoosade valmistajatele. 2009. aasta aprillis talle eraldatud laenu eesmärk oli rahastada äriühingu üldiseid vajadusi seoses 2008. aasta neljanda kvartalis ja 2009. aasta esimeses kvartalis tekkinud finantsturgude surutisega. |
| --- | --- |

(48)

Renault edastas 6. juuli 2010. aasta kirjaga komisjonile oma märkused. Esiteks vaidlustab ta komisjoni väited, mille kohaselt oli aktsiate märkimine FMEA-s seotud laenuga, mille riik talle 2009. aasta aprillis eraldas. Äriühing tuletab meelde, et fondi loomisel 20. jaanuaril 2009 (13) ei olnud tal teavet riigi antava võimaliku tulevase laenu kohta autoosade valmistajatele. 2009. aasta aprillis talle eraldatud laenu eesmärk oli rahastada äriühingu üldiseid vajadusi seoses 2008. aasta neljanda kvartalis ja 2009. aasta esimeses kvartalis tekkinud finantsturgude surutisega.

| (49) | Renault’ aktsiate märkimist FMEA-s põhjendasid ka majanduslikud, tööstuslikud ja rahalised kaalutlused: Renault’ jaoks on jätkusuutliku tarnimise huvides tegelikult strateegiliselt ja rahaliselt väga tähtis tugineda usaldusväärsetele ja konkurentsivõimelistele tarnijatele, eeldades samal ajal finantsinvesteeringu tasuvust. FMEA võimaldab Renault’l seega investeerida autotööstuse olulistesse äriühingutesse, nt Trèves, kes on jätkuvalt Euroopa autotööstuse peamine tarnija. Seega järgitakse FMEA sekkumiste puhul sama lähenemisviisi, mida Renault’ sekkumiste puhul, kes ise on turumajanduse tingimustes tegutsev teadlik investor. |
| --- | --- |

(49)

Renault’ aktsiate märkimist FMEA-s põhjendasid ka majanduslikud, tööstuslikud ja rahalised kaalutlused: Renault’ jaoks on jätkusuutliku tarnimise huvides tegelikult strateegiliselt ja rahaliselt väga tähtis tugineda usaldusväärsetele ja konkurentsivõimelistele tarnijatele, eeldades samal ajal finantsinvesteeringu tasuvust. FMEA võimaldab Renault’l seega investeerida autotööstuse olulistesse äriühingutesse, nt Trèves, kes on jätkuvalt Euroopa autotööstuse peamine tarnija. Seega järgitakse FMEA sekkumiste puhul sama lähenemisviisi, mida Renault’ sekkumiste puhul, kes ise on turumajanduse tingimustes tegutsev teadlik investor.

| (50) | Äriühing Renault on täielikult nõus FMEA märkustega, mida see esitas komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele vastates ja mis käsitlevad FMEA juhatust, FMEA töökorraldust ning nii ta enda kui ka tema haldusettevõtja sõltumatust ametiasutustest. |
| --- | --- |

(50)

Äriühing Renault on täielikult nõus FMEA märkustega, mida see esitas komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele vastates ja mis käsitlevad FMEA juhatust, FMEA töökorraldust ning nii ta enda kui ka tema haldusettevõtja sõltumatust ametiasutustest.

| (51) | PSA edastas 6. juuli 2010. aasta kirjaga komisjonile oma märkused. PSA sõnul pole FMEA investeering äriühingusse Trèves mitte üksnes tulutoov, vaid täidab ka tema majanduslikke ja strateegilisi huve. |
| --- | --- |

(51)

PSA edastas 6. juuli 2010. aasta kirjaga komisjonile oma märkused. PSA sõnul pole FMEA investeering äriühingusse Trèves mitte üksnes tulutoov, vaid täidab ka tema majanduslikke ja strateegilisi huve.

| (52) | PSA osalus FMEA-s tuleneb tootja ja fondi ühisest tahtest investeerida suure innovatsioonivõimega ettevõtjatesse, kes on võimelised tagama varustuskindluse ja tugevdama optimaalselt autoosade valmistamise sektorit. PSA hinnangul täidab FMEA investeering võetud riski arvestades tema tasuvuse nõuded. |
| --- | --- |

(52)

PSA osalus FMEA-s tuleneb tootja ja fondi ühisest tahtest investeerida suure innovatsioonivõimega ettevõtjatesse, kes on võimelised tagama varustuskindluse ja tugevdama optimaalselt autoosade valmistamise sektorit. PSA hinnangul täidab FMEA investeering võetud riski arvestades tema tasuvuse nõuded.

| (53) | PSA rõhutab ka, et tema otsus osaleda FMEA-s ning kolme miljardi eurose laenulepingu sõlmimine Prantsuse Vabariigi ja autoosade valmistaja vahel 2009. aasta märtsis ei ole omavahel tingimuslikult seotud. |
| --- | --- |

(53)

PSA rõhutab ka, et tema otsus osaleda FMEA-s ning kolme miljardi eurose laenulepingu sõlmimine Prantsuse Vabariigi ja autoosade valmistaja vahel 2009. aasta märtsis ei ole omavahel tingimuslikult seotud.

| (54) | Äriühingu Trèves konkurent, kes soovib jääda anonüümseks, edastas 23. juuni 2010. aasta kirjaga komisjonile oma märkused. Ta nõustub komisjoni 29. jaanuari 2010. aasta menetluse algatamise otsuses kirjeldatud analüüsiga. Ta on arvamusel, et äriühing Trèves oli enne majanduskriisi algust majanduslikes raskustes ning ei või seega saada kasu ühenduse ajutistest meetmetest. Olenemata äriühingu Trèves majanduslikust olukorrast peavad riigiabile, millest ta võis kasu saada, lisanduma olulised tasakaalustavad meetmed, kuna riigiabi avaldab konkurentsile väga suurt negatiivset mõju. Abi, mille ainus eesmärk on äriühingu kunstlik elushoidmine sektoris, kus teadaolevalt on esinenud pikaajaline struktuuriline ülevõimsus, ei ole õigustatud. Tema arvates tuleks äriühingut Trèves kohustada piirama oma kohalolekut turgudel, müües tütarettevõtteid või vähendades märkimisväärselt tegevust, ning panustama rohkem omavahenditesse enda ümberkorraldamiseks. |
| --- | --- |

(54)

Äriühingu Trèves konkurent, kes soovib jääda anonüümseks, edastas 23. juuni 2010. aasta kirjaga komisjonile oma märkused. Ta nõustub komisjoni 29. jaanuari 2010. aasta menetluse algatamise otsuses kirjeldatud analüüsiga. Ta on arvamusel, et äriühing Trèves oli enne majanduskriisi algust majanduslikes raskustes ning ei või seega saada kasu ühenduse ajutistest meetmetest. Olenemata äriühingu Trèves majanduslikust olukorrast peavad riigiabile, millest ta võis kasu saada, lisanduma olulised tasakaalustavad meetmed, kuna riigiabi avaldab konkurentsile väga suurt negatiivset mõju. Abi, mille ainus eesmärk on äriühingu kunstlik elushoidmine sektoris, kus teadaolevalt on esinenud pikaajaline struktuuriline ülevõimsus, ei ole õigustatud. Tema arvates tuleks äriühingut Trèves kohustada piirama oma kohalolekut turgudel, müües tütarettevõtteid või vähendades märkimisväärselt tegevust, ning panustama rohkem omavahenditesse enda ümberkorraldamiseks.

| (55) | Itaalia majandusarengu ministeerium edastas 15. juuni 2010. aasta kirjaga komisjonile oma märkused. Ta jagab komisjoni väiteid (14) kahes põhilises küsimuses: FMEA investeering kujutab endast kahtlemata riigiabi riiklike vahendite suure osakaalu tõttu ning seetõttu, et sellist liiki abi on ette nähtud ettevõtjate toetamiseks, kes enne 2008. aasta teist kvartalit olid suuniste mõistes raskustes. |
| --- | --- |

(55)

Itaalia majandusarengu ministeerium edastas 15. juuni 2010. aasta kirjaga komisjonile oma märkused. Ta jagab komisjoni väiteid (14) kahes põhilises küsimuses: FMEA investeering kujutab endast kahtlemata riigiabi riiklike vahendite suure osakaalu tõttu ning seetõttu, et sellist liiki abi on ette nähtud ettevõtjate toetamiseks, kes enne 2008. aasta teist kvartalit olid suuniste mõistes raskustes.

IV.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED

| (56) | Prantsusmaa ametiasutused edastasid pärast ametliku uurimismenetluse algatamist 29. jaanuaril 2010 komisjonile oma märkused 25. märtsi 2010. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(56)

Prantsusmaa ametiasutused edastasid pärast ametliku uurimismenetluse algatamist 29. jaanuaril 2010 komisjonile oma märkused 25. märtsi 2010. aasta kirjaga.

| (57) | Ametiasutuste sõnul ei kuulu FMEA poolt äriühingusse Trèves tehtud investeeringu üksikasjad ja tingimused ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 reguleerimisalasse, sest investeeringut ei tehtud riigi vahenditest, vaid peamiselt eraõiguslikest, mida ei saa seostada riigiga. Isegi kui FMEA vahendeid käsitataks riigi vahenditena või kui investeerimisotsus oleks seostatav riigiga, on Prantsusmaa ametiasutused arvamusel, et investeeringu puhul on olemas kõik turumajanduse tingimustes tehtud teadliku investeeringu tunnused. Samuti leiavad nad, et maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamine, millega on nõustunud avalik-õiguslikud võlausaldajad, vastab selliste erasektori võlausaldajate kriteeriumitele, kes püüavad sisse nõuda neile tasumisele kuuluvat võlga. |
| --- | --- |

(57)

Ametiasutuste sõnul ei kuulu FMEA poolt äriühingusse Trèves tehtud investeeringu üksikasjad ja tingimused ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 reguleerimisalasse, sest investeeringut ei tehtud riigi vahenditest, vaid peamiselt eraõiguslikest, mida ei saa seostada riigiga. Isegi kui FMEA vahendeid käsitataks riigi vahenditena või kui investeerimisotsus oleks seostatav riigiga, on Prantsusmaa ametiasutused arvamusel, et investeeringu puhul on olemas kõik turumajanduse tingimustes tehtud teadliku investeeringu tunnused. Samuti leiavad nad, et maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamine, millega on nõustunud avalik-õiguslikud võlausaldajad, vastab selliste erasektori võlausaldajate kriteeriumitele, kes püüavad sisse nõuda neile tasumisele kuuluvat võlga.

| (58) | Lisaks väidavad Prantsusmaa ametiasutused, et FMEA investeeringu puhul ei toimunud riigi vahendite ülekandmist Stardust Marine’i kohta tehtud kohtuotsuse (15) tähenduses. FMEA vahendid, mis pärinevad PSA-lt ja Renault’lt (kaks kolmandikku), on täielikult eraõiguslikud vahendid ning need, mis pärinevad FSI-lt (üks kolmandik), on küll avalik-õigusliku päritoluga, kuid mitte riigi pideva kontrolli all. Eraõigusliku investeerimisfondi mudeli järgi loodud FSI tegutseb anonüümse äriühingu vormis, konkureerides teiste eraõiguslike investeerimisfondidega. Ta teostab pikaajalisi investeeringuid tasuvuse eesmärgil. |
| --- | --- |

(58)

Lisaks väidavad Prantsusmaa ametiasutused, et FMEA investeeringu puhul ei toimunud riigi vahendite ülekandmist Stardust Marine’i kohta tehtud kohtuotsuse (15) tähenduses. FMEA vahendid, mis pärinevad PSA-lt ja Renault’lt (kaks kolmandikku), on täielikult eraõiguslikud vahendid ning need, mis pärinevad FSI-lt (üks kolmandik), on küll avalik-õigusliku päritoluga, kuid mitte riigi pideva kontrolli all. Eraõigusliku investeerimisfondi mudeli järgi loodud FSI tegutseb anonüümse äriühingu vormis, konkureerides teiste eraõiguslike investeerimisfondidega. Ta teostab pikaajalisi investeeringuid tasuvuse eesmärgil.

| (59) | Pealegi ei kuulu FMEA haldusettevõtja, CDC Entreprises, oma põhikirjast ning töömeetoditest lähtuvalt ametiasutuste kontrolli alla. Oma põhikirjast tulenevalt on see ka õiguslikult sõltumatu CDCst ning investeerib üksnes oma märkijate huvides, konkureerides või samal ajal teiste erainvestoritega. CDC Entreprises haldab seega FMEA vahendeid täiesti sõltumatult. Äriühingusse Trèves investeerimisel järgis ta FMEA valiku- ja investeerimiskomisjoni soovitusi ilma riigi sekkumiseta. Seetõttu järeldavad Prantsusmaa ametiasutused, et esiteks ei ole investeeritud vahendid riigi vahendid, kuna need ei ole pideva avaliku kontrolli all ega kättesaadavad liikmesriikide ametiasutustele, ning teiseks ei saa investeerimisotsust seostada riigiga, sest CDC Entreprises tegutseb üksnes FMEA märkijate huvides ja täiesti sõltumatult. |
| --- | --- |

(59)

Pealegi ei kuulu FMEA haldusettevõtja, CDC Entreprises, oma põhikirjast ning töömeetoditest lähtuvalt ametiasutuste kontrolli alla. Oma põhikirjast tulenevalt on see ka õiguslikult sõltumatu CDCst ning investeerib üksnes oma märkijate huvides, konkureerides või samal ajal teiste erainvestoritega. CDC Entreprises haldab seega FMEA vahendeid täiesti sõltumatult. Äriühingusse Trèves investeerimisel järgis ta FMEA valiku- ja investeerimiskomisjoni soovitusi ilma riigi sekkumiseta. Seetõttu järeldavad Prantsusmaa ametiasutused, et esiteks ei ole investeeritud vahendid riigi vahendid, kuna need ei ole pideva avaliku kontrolli all ega kättesaadavad liikmesriikide ametiasutustele, ning teiseks ei saa investeerimisotsust seostada riigiga, sest CDC Entreprises tegutseb üksnes FMEA märkijate huvides ja täiesti sõltumatult.

| (60) | Seoses FMEA investeeringu vastavusega turumajanduse tingimustes tegutseva teadliku investori põhimõttele leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et FMEA investeerimispoliitika soosib autotööstuse jaoks suure kasvupotentsiaali ja innovatsioonivõimega tulusaid ja strateegilisi projekte. Äriühingu Trèves puhul tehti investeering realistliku ja range äriplaani põhjal, mille olid kinnitanud mitu erasektori analüütikut. FMEA aktsiakapitali laiendamine äriühingu Trèves kapitali ning ORAPA-de omandamine toimus teiste erainvestoritega samal ajal ja samadel tingimustel (samaväärsed investeeringud). Prantsusmaa ametiasutuste arvamuse kohaselt kinnitavad need tegurid piisavalt, et investeering vastab turutavadele. |
| --- | --- |

(60)

Seoses FMEA investeeringu vastavusega turumajanduse tingimustes tegutseva teadliku investori põhimõttele leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et FMEA investeerimispoliitika soosib autotööstuse jaoks suure kasvupotentsiaali ja innovatsioonivõimega tulusaid ja strateegilisi projekte. Äriühingu Trèves puhul tehti investeering realistliku ja range äriplaani põhjal, mille olid kinnitanud mitu erasektori analüütikut. FMEA aktsiakapitali laiendamine äriühingu Trèves kapitali ning ORAPA-de omandamine toimus teiste erainvestoritega samal ajal ja samadel tingimustel (samaväärsed investeeringud). Prantsusmaa ametiasutuste arvamuse kohaselt kinnitavad need tegurid piisavalt, et investeering vastab turutavadele.

| (61) | Turumajanduse tingimustes tegutseva erasektori võlausaldaja kriteeriumi kohaldamisega seoses leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et äriühingu Trèves maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamise kava lähtub ideest, millel põhineb kõnealuse kriteeriumi kohaldamine, st et nii avalik-õiguslik võlausaldaja kui ka erasektori võlausaldaja peab püüdma sisse nõuda võlga, mida talle peab tasuma rahalistes raskustes olev võlgnik. Prantsusmaa ametiasutused täpsustavad, et esiteks ei ole ühtegi äriühingu Trèves maksu- ja sotsiaalmaksu võlga kunagi kustutatud. Nad on arvamusel, et erasektori võlausaldaja kriteeriumit võimaldavad hinnata kaks peamist tegurit, st et kõnealuse juhtumi puhul kasutati trahve ja viiviseid ning kohaldati intressimäära. Maksuvõla tasumise ajatamise kavaga on tegelikult ette nähtud intressid ja viivised, mis olid kindlaks määratud enne võla ajatamise kava kohta lepingu sõlmimist ning mida on arvesse võetud äriühingu Trèves kuumakse arvestamisel. Tsiviilseadustiku artikli 1153 kohaselt on ette nähtud, et lepingutingimuse puudumisel mõistetakse erasektori võlausaldajale tasumisele kuuluva makse hilinemisel välja seadusjärgse määraga viivis. 2009. aastal, kui maksuvõla tasumise ajatamise kava kehtestati, oli määraks 3,17 %. Aastane intress maksuvõla tasumise ajatamise kava kogu kestuse ajal on ligikaudu [5–10] %. Esmalt tuletavad Prantsusmaa ametiasutused meelde, et samal ajal maksu- ja sotsiaalmaksu kohustuste ajatamise kavaga nõustusid kontsernile Trèves laenu andvad pangad kohustuste ajatamisega konsolideerumislaenu abil. Samuti võimaldasid äriühingu Trèves erasektori võlausaldajad maksesoodustusi tagamaks, et neile tasumisele kuuluv võlg makstakse tagasi. |
| --- | --- |

(61)

Turumajanduse tingimustes tegutseva erasektori võlausaldaja kriteeriumi kohaldamisega seoses leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et äriühingu Trèves maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamise kava lähtub ideest, millel põhineb kõnealuse kriteeriumi kohaldamine, st et nii avalik-õiguslik võlausaldaja kui ka erasektori võlausaldaja peab püüdma sisse nõuda võlga, mida talle peab tasuma rahalistes raskustes olev võlgnik. Prantsusmaa ametiasutused täpsustavad, et esiteks ei ole ühtegi äriühingu Trèves maksu- ja sotsiaalmaksu võlga kunagi kustutatud. Nad on arvamusel, et erasektori võlausaldaja kriteeriumit võimaldavad hinnata kaks peamist tegurit, st et kõnealuse juhtumi puhul kasutati trahve ja viiviseid ning kohaldati intressimäära. Maksuvõla tasumise ajatamise kavaga on tegelikult ette nähtud intressid ja viivised, mis olid kindlaks määratud enne võla ajatamise kava kohta lepingu sõlmimist ning mida on arvesse võetud äriühingu Trèves kuumakse arvestamisel. Tsiviilseadustiku artikli 1153 kohaselt on ette nähtud, et lepingutingimuse puudumisel mõistetakse erasektori võlausaldajale tasumisele kuuluva makse hilinemisel välja seadusjärgse määraga viivis. 2009. aastal, kui maksuvõla tasumise ajatamise kava kehtestati, oli määraks 3,17 %. Aastane intress maksuvõla tasumise ajatamise kava kogu kestuse ajal on ligikaudu [5–10] %. Esmalt tuletavad Prantsusmaa ametiasutused meelde, et samal ajal maksu- ja sotsiaalmaksu kohustuste ajatamise kavaga nõustusid kontsernile Trèves laenu andvad pangad kohustuste ajatamisega konsolideerumislaenu abil. Samuti võimaldasid äriühingu Trèves erasektori võlausaldajad maksesoodustusi tagamaks, et neile tasumisele kuuluv võlg makstakse tagasi.

| (62) | Prantsusmaa ametiasutused märgivad esiteks, et enamik saadud märkusi kinnitavad seda, et FMEA investeeringut äriühingusse Trèves ei saa liigitada riigiabiks. Seetõttu ei esita Prantsusmaa ametiasutused märkuste kohta täiendavaid kommentaare. |
| --- | --- |

(62)

Prantsusmaa ametiasutused märgivad esiteks, et enamik saadud märkusi kinnitavad seda, et FMEA investeeringut äriühingusse Trèves ei saa liigitada riigiabiks. Seetõttu ei esita Prantsusmaa ametiasutused märkuste kohta täiendavaid kommentaare.

| (63) | Itaalia ametiasutuste ja end äriühingu Trèves konkurendina tutvustava anonüümse äriühingu esitatud märkuste kohta aga soovivad Prantsusmaa ametiasutused esitada komisjonile järgmised märkused. |
| --- | --- |

(63)

Itaalia ametiasutuste ja end äriühingu Trèves konkurendina tutvustava anonüümse äriühingu esitatud märkuste kohta aga soovivad Prantsusmaa ametiasutused esitada komisjonile järgmised märkused.

| (64) | Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et Itaalia ametiasutused kinnitavad üksnes, et FMEA investeering äriühingusse Trèves tuleb liigitada riigiabiks riiklike vahendite „suure osakaalu” tõttu. Selle väite kinnituseks ei tooda ühtegi näidet ega põhjendust. |
| --- | --- |

(64)

Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et Itaalia ametiasutused kinnitavad üksnes, et FMEA investeering äriühingusse Trèves tuleb liigitada riigiabiks riiklike vahendite „suure osakaalu” tõttu. Selle väite kinnituseks ei tooda ühtegi näidet ega põhjendust.

| (65) | Prantsusmaa ametiasutuste sõnul oletab ka äriühingu Trèves konkurent ilma tõendamata, et tegemist on riigiabiga, mis ei sobi kokku suuniste ega ajutise raamistikuga, mille komisjon võttis seoses majandus- ja finantskriisiga vastu 2008. aasta detsembris. Andmed, millele äriühing tugineb, on kas ebatäpsed või kontekstist väljas ning seega on neid tõlgendatud vigaselt või puudulikult. |
| --- | --- |

(65)

Prantsusmaa ametiasutuste sõnul oletab ka äriühingu Trèves konkurent ilma tõendamata, et tegemist on riigiabiga, mis ei sobi kokku suuniste ega ajutise raamistikuga, mille komisjon võttis seoses majandus- ja finantskriisiga vastu 2008. aasta detsembris. Andmed, millele äriühing tugineb, on kas ebatäpsed või kontekstist väljas ning seega on neid tõlgendatud vigaselt või puudulikult.

V.   VAATLUSALUSTE MEETMETE HINDAMINE

| (66) | Kui komisjon uurib riiklikku meedet, peab ta esiteks kontrollima, kas kõnealust meedet saab liigitada riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kui see on kindlaks tehtud, võib komisjon seejärel hinnata, kas meedet saab pidada siseturuga kokkusobivaks erandite põhjal, mida on ELi toimimise lepingus lubatud teha riigiabi keelamise põhimõttest. Kui vaatlusalune meede ei kujuta endast riigiabi, siis ei ole abi kokkusobivust siseturuga vaja uurida. |
| --- | --- |

(66)

Kui komisjon uurib riiklikku meedet, peab ta esiteks kontrollima, kas kõnealust meedet saab liigitada riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kui see on kindlaks tehtud, võib komisjon seejärel hinnata, kas meedet saab pidada siseturuga kokkusobivaks erandite põhjal, mida on ELi toimimise lepingus lubatud teha riigiabi keelamise põhimõttest. Kui vaatlusalune meede ei kujuta endast riigiabi, siis ei ole abi kokkusobivust siseturuga vaja uurida.

V.1.   Riigiabi olemasolu hindamine ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

| (67) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 1 „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(67)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 1 „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (68) | Euroopa Kohus tuletab oma 15. juuni 2006. aasta kohtuotsuses meelde, et need kriteeriumid on „selle meetme rahastamine riigi poolt või riigi vahenditest, ettevõtjale soodustuse andmine, nimetatud meetme valikulisus ning mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja sellest tulenev konkurentsi moonutamine” (16). |
| --- | --- |

(68)

Euroopa Kohus tuletab oma 15. juuni 2006. aasta kohtuotsuses meelde, et need kriteeriumid on „selle meetme rahastamine riigi poolt või riigi vahenditest, ettevõtjale soodustuse andmine, nimetatud meetme valikulisus ning mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja sellest tulenev konkurentsi moonutamine” (16).

| (69) | Need kriteeriumid on kumulatiivsed ja peavad seega kõik olema täidetud, et meedet võiks liigitada riigiabiks. Seega alates hetkest, mil komisjon teeb kindlaks, et üks neist kriteeriumitest ei ole täidetud, saab ta kindlalt kinnitada, et kõnealune meede ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(69)

Need kriteeriumid on kumulatiivsed ja peavad seega kõik olema täidetud, et meedet võiks liigitada riigiabiks. Seega alates hetkest, mil komisjon teeb kindlaks, et üks neist kriteeriumitest ei ole täidetud, saab ta kindlalt kinnitada, et kõnealune meede ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

V.1.1.   FMEA 55 miljoni suurune investeering

| (70) | FMEA 55 miljoni eurose investeeringu puhul äriühingusse Trèves tuleks esiteks kontrollida, kas eelise kriteerium on täidetud. |
| --- | --- |

(70)

FMEA 55 miljoni eurose investeeringu puhul äriühingusse Trèves tuleks esiteks kontrollida, kas eelise kriteerium on täidetud.

| (71) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt (17) ei kujuta äriühingu rahastamine endast riigiabi, kui see toimub tingimustel, mis oleksid vastuvõetavad tavapärastes turumajanduse tingimustes tegutsevale erainvestorile (turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori kriteerium). |
| --- | --- |

(71)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt (17) ei kujuta äriühingu rahastamine endast riigiabi, kui see toimub tingimustel, mis oleksid vastuvõetavad tavapärastes turumajanduse tingimustes tegutsevale erainvestorile (turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori kriteerium).

| (72) | Eeldusel, et FMEA müüb oma osaluse äriühingus Trèves 2012. aastal, on FMEA arvutatud sisemine tasuvuslävi investeeringu tulemusena [> 12 %] aastas. See määr näitab kogu FMEA investeeringu maksueelset kulutasuvust nii [5–15] miljoni euro suuruse kapitali otseinvesteeringu kui ka selliste võlainstrumentide vormis, mis annavad juurdepääsu kapitalile (ORAPA) [40–50] miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

(72)

Eeldusel, et FMEA müüb oma osaluse äriühingus Trèves 2012. aastal, on FMEA arvutatud sisemine tasuvuslävi investeeringu tulemusena [> 12 %] aastas. See määr näitab kogu FMEA investeeringu maksueelset kulutasuvust nii [5–15] miljoni euro suuruse kapitali otseinvesteeringu kui ka selliste võlainstrumentide vormis, mis annavad juurdepääsu kapitalile (ORAPA) [40–50] miljoni euro ulatuses.

| (73) | Turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumi täitmise hindamiseks peab komisjon seega leidma vastused järgmistele küsimustele.






  a. | Kas äriühingu Trèves ümberkorralduskava, mille raames FMEA endale kohustuse võttis, on usaldusväärne ja realistlik? |
| --- | --- | --- |

(73)

Turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumi täitmise hindamiseks peab komisjon seega leidma vastused järgmistele küsimustele.

a.

Kas äriühingu Trèves ümberkorralduskava, mille raames FMEA endale kohustuse võttis, on usaldusväärne ja realistlik?

| b. | Kas kontserni Trèves väärtust hinnati asjakohaselt, enne kui FMEA omandas osaluse [5–15] miljoni euro ulatuses? |
| --- | --- |

b.

Kas kontserni Trèves väärtust hinnati asjakohaselt, enne kui FMEA omandas osaluse [5–15] miljoni euro ulatuses?

| c. | Kas FMEA investeeringu teostamise ajal olid ümberkorralduskava eeldused, millel põhineb sisemine tasuvuslävi, mõistlikud ja realistlikud? |
| --- | --- |

c.

Kas FMEA investeeringu teostamise ajal olid ümberkorralduskava eeldused, millel põhineb sisemine tasuvuslävi, mõistlikud ja realistlikud?

| d. | Kas eeldatav [> 12 %] suurune sisemine tasuvuslävi on piisav? |
| --- | --- |

d.

Kas eeldatav [> 12 %] suurune sisemine tasuvuslävi on piisav?

| (74) | Komisjon ühendab küsimuste b ja d vastuste puhul kaalutlused seoses FMEA investeeringu struktuuri ja kapitalikasumi jagamisega. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon ühendab küsimuste b ja d vastuste puhul kaalutlused seoses FMEA investeeringu struktuuri ja kapitalikasumi jagamisega.

| (75) | Nendele küsimustele antud vastused võimaldavad komisjonil välja selgitada, kas FMEA tegutses samaväärsetes tingimustes, kui oleks nõudnud erainvestor, kelle investeeringu puhul on olemas risk, mis tuleneb nii autotööstuse olukorrast investeeringu ajal kui ka teatavates rahalistes raskustes oleva äriühingu olukorrast. |
| --- | --- |

(75)

Nendele küsimustele antud vastused võimaldavad komisjonil välja selgitada, kas FMEA tegutses samaväärsetes tingimustes, kui oleks nõudnud erainvestor, kelle investeeringu puhul on olemas risk, mis tuleneb nii autotööstuse olukorrast investeeringu ajal kui ka teatavates rahalistes raskustes oleva äriühingu olukorrast.

| (76) | Nagu juba märgitud põhjenduses 23, hakkas vahetult enne 2008. aasta kriisi äriühingule Trèves kasu tooma 2005. aastal käivitatud esimene ümberkorralduskava, mille eesmärk oli vähendada ametikohti ja ratsionaliseerida tootmisvõimsust (18). Kriisi tekkimisel otsustas Trèves oma ümberkorralduskava muuta ja süvendada. |
| --- | --- |

(76)

Nagu juba märgitud põhjenduses 23, hakkas vahetult enne 2008. aasta kriisi äriühingule Trèves kasu tooma 2005. aastal käivitatud esimene ümberkorralduskava, mille eesmärk oli vähendada ametikohti ja ratsionaliseerida tootmisvõimsust (18). Kriisi tekkimisel otsustas Trèves oma ümberkorralduskava muuta ja süvendada.

| (77) | 2008. aasta suve lõpus andis Trèves oma ümberkorralduskavale uue tõuke ning 2008. aasta detsembri lõpuks ehk mitu kuud enne 25. mai 2009. aasta lepitusprotokolli võis juba täheldada järgmiseid tulemusi:






  — | üldkulude oluline vähendamine: selleks võetud meetmed võimaldasid 2008. aasta viimases kvartalis vähendada äriühingu Trèves tegelike üldkulude kogusummat võrreldes esialgse eelarvega [20–30] %; |
| --- | --- | --- |

(77)

2008. aasta suve lõpus andis Trèves oma ümberkorralduskavale uue tõuke ning 2008. aasta detsembri lõpuks ehk mitu kuud enne 25. mai 2009. aasta lepitusprotokolli võis juba täheldada järgmiseid tulemusi:

—

üldkulude oluline vähendamine: selleks võetud meetmed võimaldasid 2008. aasta viimases kvartalis vähendada äriühingu Trèves tegelike üldkulude kogusummat võrreldes esialgse eelarvega [20–30] %;

| — | varude märkimisväärne vähendamine: varude soetamismaksumus vähenes 2008. aasta teises pooles [30–40] %, kahanedes [20–80] miljonilt eurolt juunis [0–60] miljoni euroni detsembris; |
| --- | --- |

—

varude märkimisväärne vähendamine: varude soetamismaksumus vähenes 2008. aasta teises pooles [30–40] %, kahanedes [20–80] miljonilt eurolt juunis [0–60] miljoni euroni detsembris;

| — | materiaalsete investeeringute kontroll: viimaseid vähendati 2008. aastal võrreldes 2008. aasta esialgse eelarvega [40–50] %; |
| --- | --- |

—

materiaalsete investeeringute kontroll: viimaseid vähendati 2008. aastal võrreldes 2008. aasta esialgse eelarvega [40–50] %;

| — | ametikohtade vähendamine: kontserni töökohti Prantsusmaal vähendati üksnes 2008. aastal [10–20] % ([...] töötajat Prantsusmaal 2008. aasta detsembris võrreldes [...] töötajaga 2008. aasta jaanuaris). |
| --- | --- |

—

ametikohtade vähendamine: kontserni töökohti Prantsusmaal vähendati üksnes 2008. aastal [10–20] % ([...] töötajat Prantsusmaal 2008. aasta detsembris võrreldes [...] töötajaga 2008. aasta jaanuaris).

| (78) | 2009. aasta alguseks oli Trèves palju ametlikumalt välja töötanud ümberkorralduskava uue versiooni, mille koostamisel abistas sõltumatu konsultatsioonifirma [...]. Kõnealune firma kinnitas eeskätt kava rahastamiseks vajalikuks peetava sularahanõudluse ([110–140] miljonit eurot, vt põhjendus 25 jj). |
| --- | --- |

(78)

2009. aasta alguseks oli Trèves palju ametlikumalt välja töötanud ümberkorralduskava uue versiooni, mille koostamisel abistas sõltumatu konsultatsioonifirma [...]. Kõnealune firma kinnitas eeskätt kava rahastamiseks vajalikuks peetava sularahanõudluse ([110–140] miljonit eurot, vt põhjendus 25 jj).

| (79) | Esiteks tuleb rõhutada, et ümberkorralduskavas esitatud käibe prognoosid tunduvad olevat usaldusväärsed ja realistlikud. Valmistajatelt pärinevate tellimuste hinnangulist taset, millel prognoosid tegelikult põhinevad, on märgatavalt korrigeeritud. Näiteks jäävad 2009. aastal eeldatavad mahud 2008. aasta tasemest [15–25] % allapoole. Teiseks sobivad prognoosid kokku autotööstuse analüütikute (nt äriühing JD Power) samal ajal tehtud prognoosidega sektori eeldatava taastumise ja selle olukorra kohta 2011. aastal. Seega hindas Trèves oma tulevast käivet, lähtudes ettevaatlikest ja tõsistest koguste hinnangutest. Kava on ettevaatlik ka sektori arengu osas ning 2011. aasta tegevuse taset [...] prognoositakse 2008. aasta müügi alusel. |
| --- | --- |

(79)

Esiteks tuleb rõhutada, et ümberkorralduskavas esitatud käibe prognoosid tunduvad olevat usaldusväärsed ja realistlikud. Valmistajatelt pärinevate tellimuste hinnangulist taset, millel prognoosid tegelikult põhinevad, on märgatavalt korrigeeritud. Näiteks jäävad 2009. aastal eeldatavad mahud 2008. aasta tasemest [15–25] % allapoole. Teiseks sobivad prognoosid kokku autotööstuse analüütikute (nt äriühing JD Power) samal ajal tehtud prognoosidega sektori eeldatava taastumise ja selle olukorra kohta 2011. aastal. Seega hindas Trèves oma tulevast käivet, lähtudes ettevaatlikest ja tõsistest koguste hinnangutest. Kava on ettevaatlik ka sektori arengu osas ning 2011. aasta tegevuse taset [...] prognoositakse 2008. aasta müügi alusel.

| (80) | Kavaga on ette nähtud ka oluline kulude vähendamine. Vähendamine saavutatakse muu hulgas tööjõu tulemuslikkuse suurendamisega ja tegevuskulude kahandamisega [...] (19) [...]. Kulusid kärbitakse ka ametikohtade märkimisväärse vähendamise arvel (ümberkorraldamine hõlmab kokku 1 300 isikut). |
| --- | --- |

(80)

Kavaga on ette nähtud ka oluline kulude vähendamine. Vähendamine saavutatakse muu hulgas tööjõu tulemuslikkuse suurendamisega ja tegevuskulude kahandamisega [...] (19) [...]. Kulusid kärbitakse ka ametikohtade märkimisväärse vähendamise arvel (ümberkorraldamine hõlmab kokku 1 300 isikut).

| (81) | Nende meetmete põhjal on ümberkorralduskavaga ette nähtud:






  — | saavutada tasakaal 2010. aastal ja tulemuseks [0–10] miljonit eurot (maksustamiseelne summa), positiivne rahavoog [0–10] miljonit eurot ja EBITDA [40–70] miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

(81)

Nende meetmete põhjal on ümberkorralduskavaga ette nähtud:

—

saavutada tasakaal 2010. aastal ja tulemuseks [0–10] miljonit eurot (maksustamiseelne summa), positiivne rahavoog [0–10] miljonit eurot ja EBITDA [40–70] miljonit eurot;

| — | saavutada 2011. aastal tulemuseks [10–30] miljonit eurot (maksustamiseelne summa), positiivne rahavoog [10–30] miljonit eurot ja EBITDA [50–80] miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

saavutada 2011. aastal tulemuseks [10–30] miljonit eurot (maksustamiseelne summa), positiivne rahavoog [10–30] miljonit eurot ja EBITDA [50–80] miljonit eurot.

| (82) | Märkida tuleks, et enne investeeringu tegemist volitas FMEA firmat [...] 2009. aasta märtsi keskpaigas ja aprilli lõpus täielikult auditeerima äriühingu Trèves olukorda („hoolsuskohustusena” tuntud tegevus). Ümberkorralduskava analüüsisid ja selle kinnitasid ka FMEA meeskonnad. |
| --- | --- |

(82)

Märkida tuleks, et enne investeeringu tegemist volitas FMEA firmat [...] 2009. aasta märtsi keskpaigas ja aprilli lõpus täielikult auditeerima äriühingu Trèves olukorda („hoolsuskohustusena” tuntud tegevus). Ümberkorralduskava analüüsisid ja selle kinnitasid ka FMEA meeskonnad.

| (83) | Äriühing Trèves võttis ümberkorralduse raames kohustuse loobuda oma tegevusest „[...]”, võttes arvesse sellega seotud tööstuslikku ja sotsiaalset tasakaalu ning sooviga aidata kaasa ümberkorraldatud äriühingu Trèves tootmisvahendite konkurentsivõimele. |
| --- | --- |

(83)

Äriühing Trèves võttis ümberkorralduse raames kohustuse loobuda oma tegevusest „[...]”, võttes arvesse sellega seotud tööstuslikku ja sotsiaalset tasakaalu ning sooviga aidata kaasa ümberkorraldatud äriühingu Trèves tootmisvahendite konkurentsivõimele.

| (84) | Eelnevat arvesse võttes järeldab komisjon, et ümberkorralduskava, mille alusel FMEA investeeris äriühingusse Trèves, võib pidada usaldusväärseks ja realistlikuks. |
| --- | --- |

(84)

Eelnevat arvesse võttes järeldab komisjon, et ümberkorralduskava, mille alusel FMEA investeeris äriühingusse Trèves, võib pidada usaldusväärseks ja realistlikuks.

| (85) | Äriühingu Trèves omavahendite väärtuseks enne FMEA investeeringut määrati [15–40] miljonit eurot. Selle põhjal omandas FMEA [< 50] % äriühingu Trèves kapitalist, suurendades kapitali [5–15] miljoni euro võrra. Komisjon peab kontrollima, kas selline väärtus on asjakohane ja ettevaatlik, võttes arvesse äriühingu toonast olukorda. |
| --- | --- |

(85)

Äriühingu Trèves omavahendite väärtuseks enne FMEA investeeringut määrati [15–40] miljonit eurot. Selle põhjal omandas FMEA [< 50] % äriühingu Trèves kapitalist, suurendades kapitali [5–15] miljoni euro võrra. Komisjon peab kontrollima, kas selline väärtus on asjakohane ja ettevaatlik, võttes arvesse äriühingu toonast olukorda.

| (86) | Äriühingu omavahendite väärtuse hindamiseks on mitu meetodit (20). Üks sagedasti kasutatav meetod on EBITDA kordarv. See võimaldab hinnata äriühingu X aasta omavahendeid, korrutades X aasta EBITDA arvuga (kordarvuga), mida peetakse sektoris asjakohaseks, kusjuures tulemusest lahutatakse netovõlg. |
| --- | --- |

(86)

Äriühingu omavahendite väärtuse hindamiseks on mitu meetodit (20). Üks sagedasti kasutatav meetod on EBITDA kordarv. See võimaldab hinnata äriühingu X aasta omavahendeid, korrutades X aasta EBITDA arvuga (kordarvuga), mida peetakse sektoris asjakohaseks, kusjuures tulemusest lahutatakse netovõlg.

| (87) | Teine meetod on diskonteeritud rahavoogude analüüs. Äriühingu käsutuses olev netorahavoog (vaba rahavoog) tulevasteks aastateks ajakohastatakse vastavalt kapitali kaalutud keskmisele hinnale (edaspidi „kapitali kaalutud keskmine hind” või „WACC” (Weighted Average Cost of Capital)) ning saadud tulemusest lahutatakse netovõlg. |
| --- | --- |

(87)

Teine meetod on diskonteeritud rahavoogude analüüs. Äriühingu käsutuses olev netorahavoog (vaba rahavoog) tulevasteks aastateks ajakohastatakse vastavalt kapitali kaalutud keskmisele hinnale (edaspidi „kapitali kaalutud keskmine hind” või „WACC” (Weighted Average Cost of Capital)) ning saadud tulemusest lahutatakse netovõlg.

| (88) | Kolmanda meetodina kasutatakse käibe kordarvu. See võimaldab hinnata äriühingu X aasta omavahendeid, korrutades X aasta käibe arvuga (kordarvuga), mida peetakse sektoris asjakohaseks, kusjuures tulemusest lahutatakse netovõlg. |
| --- | --- |

(88)

Kolmanda meetodina kasutatakse käibe kordarvu. See võimaldab hinnata äriühingu X aasta omavahendeid, korrutades X aasta käibe arvuga (kordarvuga), mida peetakse sektoris asjakohaseks, kusjuures tulemusest lahutatakse netovõlg.

| (89) | FMEA kasutas enne investeeringut äriühingu Trèves väärtuse hindamiseks diskonteeritud rahavoogude analüüsi ning käibe kordarvu. Äriühingu Trèves EBITDA ei olnud 2008. aasta lõpus positiivne, mistõttu ei olnud nimetatud meetodi ehk EBITDA kordarvu kasutamine võimalik. |
| --- | --- |

(89)

FMEA kasutas enne investeeringut äriühingu Trèves väärtuse hindamiseks diskonteeritud rahavoogude analüüsi ning käibe kordarvu. Äriühingu Trèves EBITDA ei olnud 2008. aasta lõpus positiivne, mistõttu ei olnud nimetatud meetodi ehk EBITDA kordarvu kasutamine võimalik.

| (90) | Diskonteeritud rahavoogude analüüs oli aga võimalik ning see võimaldas võtta arvesse kasumlikkuse taastamise perspektiive, millest tulenevalt sai väärtuse hindamisel hõlmata ka äriühingu tulemuslikkuse paranemisest eeldatava kasu. Samuti kasutati ettevaatusabinõuna ja kindluse mõttes käibe kordarvu meetodit. |
| --- | --- |

(90)

Diskonteeritud rahavoogude analüüs oli aga võimalik ning see võimaldas võtta arvesse kasumlikkuse taastamise perspektiive, millest tulenevalt sai väärtuse hindamisel hõlmata ka äriühingu tulemuslikkuse paranemisest eeldatava kasu. Samuti kasutati ettevaatusabinõuna ja kindluse mõttes käibe kordarvu meetodit.

| (91) | Äriühingu diskonteeritud rahavoogude analüüsi meetodi põhjal hinnati konkreetse sektori riski arvesse võttes sektori kapitali kaalutud keskmiseks hinnaks ehk WACC-ks 12 %. Seejärel arvutas FMEA ettevaatlikuma WACC suuruses [> 12] %, võttes arvesse konkreetseid täiendavaid riskipreemiaid, mis on seotud äriühingu suuruse ja investeeringu mittelikviidsusega. Ta otsustas lõpuks kasutada WACCi suurusega [> 12] %, et võtta arvesse äriühingu muudatustega (st ümberkorraldusega) seotud täiendavat riski. Äriühingu pikaajaline väärtus (st lõppväärtus) arvutatakse 2011. aasta tulemuste põhjal. FMEA on määranud kontserni Trèves omavahendite väärtuseks [15–40] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(91)

Äriühingu diskonteeritud rahavoogude analüüsi meetodi põhjal hinnati konkreetse sektori riski arvesse võttes sektori kapitali kaalutud keskmiseks hinnaks ehk WACC-ks 12 %. Seejärel arvutas FMEA ettevaatlikuma WACC suuruses [> 12] %, võttes arvesse konkreetseid täiendavaid riskipreemiaid, mis on seotud äriühingu suuruse ja investeeringu mittelikviidsusega. Ta otsustas lõpuks kasutada WACCi suurusega [> 12] %, et võtta arvesse äriühingu muudatustega (st ümberkorraldusega) seotud täiendavat riski. Äriühingu pikaajaline väärtus (st lõppväärtus) arvutatakse 2011. aasta tulemuste põhjal. FMEA on määranud kontserni Trèves omavahendite väärtuseks [15–40] miljonit eurot.

| (92) | Käibe kordarvu meetodi puhul kasutati 2008. aasta lõpu käibe kordarvuna [0–1]. Kõnealune kordarv vastab võrreldavate äriühingute kordarvudele, mida tehingu ajal turul täheldati. Rõhutada tuleks, et need kordarvud saadi 2008. aasta lõpus ja 2009. aasta alguses erakordselt madalate tasemete põhjal, mis tulenesid autotootmise ja autoosade valmistamise sektorit tugevasti mõjutanud finants- ja majanduskriisist (pikaajaline keskmine käibe kordarv autoosade valmistamise sektoris on 0,51). Kordarvu [0–1] põhjal on äriühingu Trèves omavahendite suuruseks [15–40] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(92)

Käibe kordarvu meetodi puhul kasutati 2008. aasta lõpu käibe kordarvuna [0–1]. Kõnealune kordarv vastab võrreldavate äriühingute kordarvudele, mida tehingu ajal turul täheldati. Rõhutada tuleks, et need kordarvud saadi 2008. aasta lõpus ja 2009. aasta alguses erakordselt madalate tasemete põhjal, mis tulenesid autotootmise ja autoosade valmistamise sektorit tugevasti mõjutanud finants- ja majanduskriisist (pikaajaline keskmine käibe kordarv autoosade valmistamise sektoris on 0,51). Kordarvu [0–1] põhjal on äriühingu Trèves omavahendite suuruseks [15–40] miljonit eurot.

| (93) | Kuigi kordarvu [0–1] tuleb pidada ajalooliselt madalaks, kasutas FMEA just selle kordarvu põhjal saadud väärtust, mitte aga pikaajalise või mitme aasta põhjal saadud keskmisest kordarvust tulenevat väärtust. Samuti ei kasutanud FMEA diskonteeritud rahavoogude analüüsis saadud väärtust. Eelnevast järeldub, et äriühingu Trèves omavahendite hindamine enne FMEA investeeringu tegemist oli asjakohane ja ettevaatlik. See paikneb selle vahemiku alguses, mis on arvutatud vastavalt diskonteeritud rahavoogude analüüsi meetodile ja turu kordarvude põhjal. Seoses sellega tehtud hindamine on erainvestori jaoks soodne, sest see kaldub suurendama kapitalikasumi väljavaateid, pidades silmas väärtuse hindamise kordarvude kasutamise asemel nende varasemate keskmiste kasutamist. |
| --- | --- |

(93)

Kuigi kordarvu [0–1] tuleb pidada ajalooliselt madalaks, kasutas FMEA just selle kordarvu põhjal saadud väärtust, mitte aga pikaajalise või mitme aasta põhjal saadud keskmisest kordarvust tulenevat väärtust. Samuti ei kasutanud FMEA diskonteeritud rahavoogude analüüsis saadud väärtust. Eelnevast järeldub, et äriühingu Trèves omavahendite hindamine enne FMEA investeeringu tegemist oli asjakohane ja ettevaatlik. See paikneb selle vahemiku alguses, mis on arvutatud vastavalt diskonteeritud rahavoogude analüüsi meetodile ja turu kordarvude põhjal. Seoses sellega tehtud hindamine on erainvestori jaoks soodne, sest see kaldub suurendama kapitalikasumi väljavaateid, pidades silmas väärtuse hindamise kordarvude kasutamise asemel nende varasemate keskmiste kasutamist.

| (94) | Lisaks tuleks meelde tuletada, et FMEA investeering ei piirdu [5–15] miljoni eurose kapitalisüstiga, millega ta omandas [< 50] % kontserni Trèves aktsiatest. FMEA andis ka [40–50] miljonit eurot võlainstrumentide vormis, mis annavad juurdepääsu kapitalile (ORAPA) ning toodavad aastas [> 8] % intressi. See on keerukas struktuur, mida erainvestor oleks nõudnud sellise sektori nagu autotööstuse allhangete sektori puhul. Suures koguses ORAPA-de olemasolu, mille pariteet sõltub äriühingu tulemuslikkusest, kujutab endast kõige stimuleerivamat kontrollimehhanismi. |
| --- | --- |

(94)

Lisaks tuleks meelde tuletada, et FMEA investeering ei piirdu [5–15] miljoni eurose kapitalisüstiga, millega ta omandas [< 50] % kontserni Trèves aktsiatest. FMEA andis ka [40–50] miljonit eurot võlainstrumentide vormis, mis annavad juurdepääsu kapitalile (ORAPA) ning toodavad aastas [> 8] % intressi. See on keerukas struktuur, mida erainvestor oleks nõudnud sellise sektori nagu autotööstuse allhangete sektori puhul. Suures koguses ORAPA-de olemasolu, mille pariteet sõltub äriühingu tulemuslikkusest, kujutab endast kõige stimuleerivamat kontrollimehhanismi.

| (95) | FMEA sisse seatud mehhanism on järgmine. ORAPA-id võib hüvitada äriühingu Trèves uute aktsiate emiteerimisega. Pariteet määratakse 2011. aastal [...] % suuruse äritegevuse kogukasumi marginaali põhjal. Kui see lävi saavutatakse, omandab FMEA võlakirjade lunastamisega [...] % omavahenditest. Kui seda läve ei saavutata, omandab FMEA võlakirjade lunastamisega [...] % omavahenditest. Äriühingu Trèves tippjuhid on seega huvitatud äritegevuse [...] % suuruse kogukasumi marginaali saavutamisest. Seega on finantsinvestoril ja tippjuhtidest aktsionäridel väga lähedased huvid investeeringust väljumise korral äriühingu väärtust võimalikult suurendada. |
| --- | --- |

(95)

FMEA sisse seatud mehhanism on järgmine. ORAPA-id võib hüvitada äriühingu Trèves uute aktsiate emiteerimisega. Pariteet määratakse 2011. aastal [...] % suuruse äritegevuse kogukasumi marginaali põhjal. Kui see lävi saavutatakse, omandab FMEA võlakirjade lunastamisega [...] % omavahenditest. Kui seda läve ei saavutata, omandab FMEA võlakirjade lunastamisega [...] % omavahenditest. Äriühingu Trèves tippjuhid on seega huvitatud äritegevuse [...] % suuruse kogukasumi marginaali saavutamisest. Seega on finantsinvestoril ja tippjuhtidest aktsionäridel väga lähedased huvid investeeringust väljumise korral äriühingu väärtust võimalikult suurendada.

| (96) | Erainvestor kasutab üldiselt meetodit, mis sisaldab kavandatud investeerimisprojekti sisemise tasuvusläve iga-aastast hindamist. Äriühingusse tehtava investeeringu sisemise aastase tasuvusläve arvutamiseks tuleb kindlaks määrata selle äriühingu omavahendite väärtus eeldatava tasuvuse ajal. |
| --- | --- |

(96)

Erainvestor kasutab üldiselt meetodit, mis sisaldab kavandatud investeerimisprojekti sisemise tasuvusläve iga-aastast hindamist. Äriühingusse tehtava investeeringu sisemise aastase tasuvusläve arvutamiseks tuleb kindlaks määrata selle äriühingu omavahendite väärtus eeldatava tasuvuse ajal.

| (97) | Nagu põhjendustes 85–87 juba märgitud, on äriühingu väärtuse kindlaksmääramiseks mitu meetodit. Äriühingu väärtuse hindamiseks 2012. aastal ehk aastal, mil FMEA võib oma osaluse loovutada, (21) kasutas FMEA EBITDA kordarvu meetodit. Seda meetodit kasutatakse sageli tööstussektoris, et näha ette kapitali või kvaasikapitali investori puhul viis investeeringust väljumiseks. Eeldatava tasuvuse arvutamisel EBITDA põhjal tugines FMEA asjakohasele oletusele, et äriühingu elujõulisus peaks taastuma tema investeeringu tegemise (25. mai 2009) ja 2011. aasta lõpu vahel. Pealegi valis FMEA 2011. aasta EBITDA-d ja mitte suuremat ehk 2012. aastaks ette nähtud EBITDA-d kasutades ettevaatliku lähenemisviisi, mis hõlmas selle kontrollimist, et äriühingu elujõulisus taastuks piisavalt lühikese aja jooksul (pisut rohkem kui kahe ja poole aasta jooksul). |
| --- | --- |

(97)

Nagu põhjendustes 85–87 juba märgitud, on äriühingu väärtuse kindlaksmääramiseks mitu meetodit. Äriühingu väärtuse hindamiseks 2012. aastal ehk aastal, mil FMEA võib oma osaluse loovutada, (21) kasutas FMEA EBITDA kordarvu meetodit. Seda meetodit kasutatakse sageli tööstussektoris, et näha ette kapitali või kvaasikapitali investori puhul viis investeeringust väljumiseks. Eeldatava tasuvuse arvutamisel EBITDA põhjal tugines FMEA asjakohasele oletusele, et äriühingu elujõulisus peaks taastuma tema investeeringu tegemise (25. mai 2009) ja 2011. aasta lõpu vahel. Pealegi valis FMEA 2011. aasta EBITDA-d ja mitte suuremat ehk 2012. aastaks ette nähtud EBITDA-d kasutades ettevaatliku lähenemisviisi, mis hõlmas selle kontrollimist, et äriühingu elujõulisus taastuks piisavalt lühikese aja jooksul (pisut rohkem kui kahe ja poole aasta jooksul).

| (98) | Sellest tulenevalt põhineb FMEA arvutatud sisemine tasuvuslävi praegusel juhul ümberkorralduskavas nimetatud kolmel eeldusel. Esiteks, et kontserni Trèves EBITDA peaks olema 2011. aasta lõpuks [50–80] miljonit eurot. Teiseks, et kontserni Trèves väärtus 2011. aasta lõpuks määratakse kindlaks EBITDA kordarvu [1–6] põhjal. Kolmandaks, et netovõlg on 2011. aasta lõpus hinnanguliselt [50–150] miljonit eurot. Komisjon peab seega kindlaks tegema, kas nimetatud kolme eeldust võib pidada usaldusväärseiks ja realistlikeks FMEA investeeringu teostamise ajal. |
| --- | --- |

(98)

Sellest tulenevalt põhineb FMEA arvutatud sisemine tasuvuslävi praegusel juhul ümberkorralduskavas nimetatud kolmel eeldusel. Esiteks, et kontserni Trèves EBITDA peaks olema 2011. aasta lõpuks [50–80] miljonit eurot. Teiseks, et kontserni Trèves väärtus 2011. aasta lõpuks määratakse kindlaks EBITDA kordarvu [1–6] põhjal. Kolmandaks, et netovõlg on 2011. aasta lõpus hinnanguliselt [50–150] miljonit eurot. Komisjon peab seega kindlaks tegema, kas nimetatud kolme eeldust võib pidada usaldusväärseiks ja realistlikeks FMEA investeeringu teostamise ajal.

| (99) | Esiteks tuleb seoses EBITDA väärtusega 2011. aastal rõhutada, et see prognoos tugineb ümberkorralduskava rakendamisele. Põhjendustes 76 jj selgitatu põhjal võib kava pidada usaldusväärseks ja realistlikuks. Lisaks tuleks meenutada, et kulude kärpimine toimub peamiselt tööjõu tulemuslikkuse suurendamise ja tegevuskulude kahandamisega, eelkõige tänu [...]. Kulusid kärbitakse ka ametikohtade märkimisväärse vähendamise arvel (ümberkorraldamine hõlmab kokku 1 300 isikut). |
| --- | --- |

(99)

Esiteks tuleb seoses EBITDA väärtusega 2011. aastal rõhutada, et see prognoos tugineb ümberkorralduskava rakendamisele. Põhjendustes 76 jj selgitatu põhjal võib kava pidada usaldusväärseks ja realistlikuks. Lisaks tuleks meenutada, et kulude kärpimine toimub peamiselt tööjõu tulemuslikkuse suurendamise ja tegevuskulude kahandamisega, eelkõige tänu [...]. Kulusid kärbitakse ka ametikohtade märkimisväärse vähendamise arvel (ümberkorraldamine hõlmab kokku 1 300 isikut).

| (100) | Teiseks vastab äriühingu väärtuse leidmiseks kasutatud EBITDA kordarv ([1–6]) ajavahemikus 2000–2009 arvutatud sektori keskmisele kordarvule ([1–6]), millest on seoses äriühingu ümberkorraldustega ettevaatusabinõuna lahutatud standardhälve. See kordarv on pisut suurem sektori kordarvust (4,2) investeerimise ajal. See on siiski piisavalt ettevaatlik, kuna tugineb väärtuse hindamise ajal 2011. aasta lõpus arvule [1–6], pidades silmas määra prognoositavat paranemist, mis algas märgatavalt juba investeeringu tegemise ajal ([1–6] 2008. aasta detsembris, võrdluseks [1–6] 2009. aasta mais). Kõnealune kordarv näib olevat ka erakordselt ettevaatlik, võttes arvesse, et pikaajaline prognoos sektoris viitab kordarvudele vahemikus [1–6] ja [1–6]. |
| --- | --- |

(100)

Teiseks vastab äriühingu väärtuse leidmiseks kasutatud EBITDA kordarv ([1–6]) ajavahemikus 2000–2009 arvutatud sektori keskmisele kordarvule ([1–6]), millest on seoses äriühingu ümberkorraldustega ettevaatusabinõuna lahutatud standardhälve. See kordarv on pisut suurem sektori kordarvust (4,2) investeerimise ajal. See on siiski piisavalt ettevaatlik, kuna tugineb väärtuse hindamise ajal 2011. aasta lõpus arvule [1–6], pidades silmas määra prognoositavat paranemist, mis algas märgatavalt juba investeeringu tegemise ajal ([1–6] 2008. aasta detsembris, võrdluseks [1–6] 2009. aasta mais). Kõnealune kordarv näib olevat ka erakordselt ettevaatlik, võttes arvesse, et pikaajaline prognoos sektoris viitab kordarvudele vahemikus [1–6] ja [1–6].

| (101) | Kolmandaks näitasid 2009. aasta aprilli prognoosid netovõla vähenemist, mis pidi vähenema [100–200] miljonist eurost 2008. aasta lõpus [100–200] miljoni euroni 2010. aastal (olukord halvenes eelnevalt, kui võlg suurenes [100–200] miljonist eurost 2005. aasta lõpus [100–200] miljoni euroni 2008. aasta lõpus). Võttes arvesse esialgse EBITDA kogutaset ajavahemikus 2009–2011, materiaalsete ja mittemateriaalsete investeeringutega seotud oluliste lisakulude ning lisavahendite puudumist ja pidades silmas ümberkorraldamise kulu, näib ettevaatlikuna prognoos, mille kohaselt toimub vähenemine [0–30] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(101)

Kolmandaks näitasid 2009. aasta aprilli prognoosid netovõla vähenemist, mis pidi vähenema [100–200] miljonist eurost 2008. aasta lõpus [100–200] miljoni euroni 2010. aastal (olukord halvenes eelnevalt, kui võlg suurenes [100–200] miljonist eurost 2005. aasta lõpus [100–200] miljoni euroni 2008. aasta lõpus). Võttes arvesse esialgse EBITDA kogutaset ajavahemikus 2009–2011, materiaalsete ja mittemateriaalsete investeeringutega seotud oluliste lisakulude ning lisavahendite puudumist ja pidades silmas ümberkorraldamise kulu, näib ettevaatlikuna prognoos, mille kohaselt toimub vähenemine [0–30] miljonit eurot.

| (102) | Eelnevat silmas pidades tuleks järeldada, et sisemise tasuvusläve arvutamine investeerimise ajal põhineb mõistlikel eeldustel. |
| --- | --- |

(102)

Eelnevat silmas pidades tuleks järeldada, et sisemise tasuvusläve arvutamine investeerimise ajal põhineb mõistlikel eeldustel.

| (103) | Seoses küsimusega, kas kavandatud [> 12 %]-line sisemine tasuvuslävi on kõnealuse investeeringu riski arvestades vastuvõetav, on komisjonil järgmised märkused. |
| --- | --- |

(103)

Seoses küsimusega, kas kavandatud [> 12 %]-line sisemine tasuvuslävi on kõnealuse investeeringu riski arvestades vastuvõetav, on komisjonil järgmised märkused.

| (104) | Esmalt tuleb meelde tuletada, et põhjendustes 97–100 esitatud andmete põhjal tehtud arvutus andis tegelikult sisemiseks tasuvusläveks [> 15 %]. Seetõttu kohaldas FMEA turvameetmena ja ettevaatusabinõuna EBITDA suhtes 2011. aastal eeldatavat [...] protsendilist väärtuskärbet. Selle tulemusena on käesoleva analüüsi puhul kasutatud [> 12 %]-line sisemine tasuvuslävi selline, mis tuleneb ettevõtja arengu halvimast stsenaariumist. Nagu juba märgitud, annab põhistsenaarium sisemiseks tasuvusläveks [> 15 %], samas kui parima stsenaariumi korral (EBITDA ületab [...] %) on sisemine tasuvuslävi ligikaudu [> 20 %]. |
| --- | --- |

(104)

Esmalt tuleb meelde tuletada, et põhjendustes 97–100 esitatud andmete põhjal tehtud arvutus andis tegelikult sisemiseks tasuvusläveks [> 15 %]. Seetõttu kohaldas FMEA turvameetmena ja ettevaatusabinõuna EBITDA suhtes 2011. aastal eeldatavat [...] protsendilist väärtuskärbet. Selle tulemusena on käesoleva analüüsi puhul kasutatud [> 12 %]-line sisemine tasuvuslävi selline, mis tuleneb ettevõtja arengu halvimast stsenaariumist. Nagu juba märgitud, annab põhistsenaarium sisemiseks tasuvusläveks [> 15 %], samas kui parima stsenaariumi korral (EBITDA ületab [...] %) on sisemine tasuvuslävi ligikaudu [> 20 %].

| (105) | Tuleb märkida, et võttes arvesse asjaolu, et tehing ei ole likviidne, ei ole võimalik kasutada võrreldavaid noteeritud hindu (näiteks allutatud laenude puhul) FMEA investeeringu ajal, et hinnata, kas esialgse sisemise tasuvusläve tase on asjakohane. Mitu allpool esitatud näitajat võimaldavad aga sisemise tasuvusläve alammääraks hinnata [> 12 %], mida FMEA 2009. aasta mais kasutas. |
| --- | --- |

(105)

Tuleb märkida, et võttes arvesse asjaolu, et tehing ei ole likviidne, ei ole võimalik kasutada võrreldavaid noteeritud hindu (näiteks allutatud laenude puhul) FMEA investeeringu ajal, et hinnata, kas esialgse sisemise tasuvusläve tase on asjakohane. Mitu allpool esitatud näitajat võimaldavad aga sisemise tasuvusläve alammääraks hinnata [> 12 %], mida FMEA 2009. aasta mais kasutas.

| (106) | Esiteks tuleks nentida, et autotööstuse allhanke sektoris täheldatud investeeringu tasuvus on sageli vähene. 2008. aasta teises pooles tekkinud kriisile eelnenud viie aasta jooksul oli keskmine sisemine tasuvuslävi 8,5 % (22). Seega on kutselised investorid sageli investeerinud sellesse sektorisse, olles teadlikud võimalikust tulust, mis on seotud sektori äriühingute väärtuse madala hinnanguga [võrreldes teiste sektoritega]. 2006. aastal võis täheldada erakordset sisemist tasuvusläve (ületades kolme aasta jooksul 20 % aastas) investoritele, kes investeerisid turupõhja ajal 2003. aastal. |
| --- | --- |

(106)

Esiteks tuleks nentida, et autotööstuse allhanke sektoris täheldatud investeeringu tasuvus on sageli vähene. 2008. aasta teises pooles tekkinud kriisile eelnenud viie aasta jooksul oli keskmine sisemine tasuvuslävi 8,5 % (22). Seega on kutselised investorid sageli investeerinud sellesse sektorisse, olles teadlikud võimalikust tulust, mis on seotud sektori äriühingute väärtuse madala hinnanguga [võrreldes teiste sektoritega]. 2006. aastal võis täheldada erakordset sisemist tasuvusläve (ületades kolme aasta jooksul 20 % aastas) investoritele, kes investeerisid turupõhja ajal 2003. aastal.

| (107) | Selleks et ületada täheldatud keskmine tulu, peab kutseline investor seega tuginema üksikasjalikele teadmistele turust, mida FMEA ka tegi, ning nägema ette osalusstruktuuri, mis võimaldab tal oma tootlust optimeerida, mis kehtib ka FMEA investeeringu puhul (vt kaalutlusi investeeringu struktuuri kohta põhjendustes 94 ja 95 ning kapitalikasumi jagamise kohta põhjendustes 110 ja 111)). |
| --- | --- |

(107)

Selleks et ületada täheldatud keskmine tulu, peab kutseline investor seega tuginema üksikasjalikele teadmistele turust, mida FMEA ka tegi, ning nägema ette osalusstruktuuri, mis võimaldab tal oma tootlust optimeerida, mis kehtib ka FMEA investeeringu puhul (vt kaalutlusi investeeringu struktuuri kohta põhjendustes 94 ja 95 ning kapitalikasumi jagamise kohta põhjendustes 110 ja 111)).

| (108) | Seejärel viitavad Prantsusmaa ametiasutused AFICi (Association Française des Investisseurs en Capital, Prantsusmaa riskikapitali assotsiatsioon) uuringule, mis jälgib riskikapitali sektori tulemuslikkust Prantsusmaal. Uuring põhineb rohkem kui 500 investeerimisfondi haldava 120 struktuuri edastatud andmetel. AFICi uuringutest ilmnes arengukapitali puhul puhastootlus vahemikus 14,1 % 2007. aasta lõpus ja 10,8 % 2008. aasta lõpus (FMEA investeeringu kuupäevale lähedasem kuupäev). Arengukapital on riskikapitali alajaotus, mis on asjakohane FMEA investeerimispoliitika puhul (vähemusosaluse omandamine ja uute rahaliste vahendite abiks eraldamine). Olles võtnud arvesse haldusettevõtjale makstavat tasu, mis on hinnanguliselt kuni [...], peaks turu tootlikkuse saavutamiseks taotlema sisemist tasuvusläve 12 kuni 15 %. |
| --- | --- |

(108)

Seejärel viitavad Prantsusmaa ametiasutused AFICi (Association Française des Investisseurs en Capital, Prantsusmaa riskikapitali assotsiatsioon) uuringule, mis jälgib riskikapitali sektori tulemuslikkust Prantsusmaal. Uuring põhineb rohkem kui 500 investeerimisfondi haldava 120 struktuuri edastatud andmetel. AFICi uuringutest ilmnes arengukapitali puhul puhastootlus vahemikus 14,1 % 2007. aasta lõpus ja 10,8 % 2008. aasta lõpus (FMEA investeeringu kuupäevale lähedasem kuupäev). Arengukapital on riskikapitali alajaotus, mis on asjakohane FMEA investeerimispoliitika puhul (vähemusosaluse omandamine ja uute rahaliste vahendite abiks eraldamine). Olles võtnud arvesse haldusettevõtjale makstavat tasu, mis on hinnanguliselt kuni [...], peaks turu tootlikkuse saavutamiseks taotlema sisemist tasuvusläve 12 kuni 15 %.

| (109) | Investeeringu ajal kättesaadavad näitajad võimaldavad leida kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC), mis on kindlaks määratud CAPM-i (23) põhjal ning kohandatud Prantsusmaa autotööstusele, integreerides konkreetse täiendava riskipreemia, mis on seotud äriühingu Trèves suuruse ning asjaoluga, et investeering ei ole likviidne. Võttes arvesse neid riskipreemiale omaseid täiendavaid asjaolusid, suurendas FMEA vastavat WACCi, mis investeeringu ajal hinnati olevat [> 12] %, [> 12] protsendini (vt põhjendus 91). Tuleks meelde tuletada, et WACC on minimaalne tasuvuslävi, mida nõuavad äriühingu rahastajad (aktsionärid ja investorid) investeerimisprojektide rahastamiseks. Äriühingu Trèves arvutatud WACC on seega oluline näitaja selles osas, kas sisemise tasuvusläve [> 12 %]-line alammäär on vastuvõetav (24). |
| --- | --- |

(109)

Investeeringu ajal kättesaadavad näitajad võimaldavad leida kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC), mis on kindlaks määratud CAPM-i (23) põhjal ning kohandatud Prantsusmaa autotööstusele, integreerides konkreetse täiendava riskipreemia, mis on seotud äriühingu Trèves suuruse ning asjaoluga, et investeering ei ole likviidne. Võttes arvesse neid riskipreemiale omaseid täiendavaid asjaolusid, suurendas FMEA vastavat WACCi, mis investeeringu ajal hinnati olevat [> 12] %, [> 12] protsendini (vt põhjendus 91). Tuleks meelde tuletada, et WACC on minimaalne tasuvuslävi, mida nõuavad äriühingu rahastajad (aktsionärid ja investorid) investeerimisprojektide rahastamiseks. Äriühingu Trèves arvutatud WACC on seega oluline näitaja selles osas, kas sisemise tasuvusläve [> 12 %]-line alammäär on vastuvõetav (24).

| (110) | Rõhutada tuleb lisaks, et äriühingu Trèves kapitalikasumit ei jaotata FMEA ja pikaajalise aktsionäri vahel, lähtudes tema vastavast osast äriühingu Trèves kapitalis. Eeldatavalt kuulub [...] juures investeeringust väljumise korral vastavalt varasemale kokkuleppele aktsionäridega [...] miljonit eurot äriühingu väärtusest täielikult FMEA-le (esimene osa). Seejärel jagatakse FMEA ([...] %) ja pikaajaliste aktsionäride vahel ([...] %) võõrandamisest saadud tulu [...] miljonit eurot ja FMEA kapitaliseeritud investeeringuga võrdne summa [...] % aastas (teine osa). FMEA saab võõrandamisest saadud ja kõnealust läve ületavast tulust [...] % ning pikaajalised aktsionärid [...] %. |
| --- | --- |

(110)

Rõhutada tuleb lisaks, et äriühingu Trèves kapitalikasumit ei jaotata FMEA ja pikaajalise aktsionäri vahel, lähtudes tema vastavast osast äriühingu Trèves kapitalis. Eeldatavalt kuulub [...] juures investeeringust väljumise korral vastavalt varasemale kokkuleppele aktsionäridega [...] miljonit eurot äriühingu väärtusest täielikult FMEA-le (esimene osa). Seejärel jagatakse FMEA ([...] %) ja pikaajaliste aktsionäride vahel ([...] %) võõrandamisest saadud tulu [...] miljonit eurot ja FMEA kapitaliseeritud investeeringuga võrdne summa [...] % aastas (teine osa). FMEA saab võõrandamisest saadud ja kõnealust läve ületavast tulust [...] % ning pikaajalised aktsionärid [...] %.

| (111) | Kapitalikasumi jagamise kokkulepe kaitseb FMEA-d. See annab FMEA-le seega olulise tagatise, et tema investeeringu puhul saavutatakse kiiresti [> 12 %]-line sisemine tasuvuslävi (see määr vastab äriühingu Trèves WACC-le, mis on esitatud eespool). Selline kokkulepe innustab pikaajalist aktsionäri ja äriühingu tippjuhte ületama ümberkorralduskava eesmärke, mis peaks stsenaariumi kohaselt FMEA-le tagama [> 12 %], [> 15 %] või [> 20 %] sisemise tasuvusläve. |
| --- | --- |

(111)

Kapitalikasumi jagamise kokkulepe kaitseb FMEA-d. See annab FMEA-le seega olulise tagatise, et tema investeeringu puhul saavutatakse kiiresti [> 12 %]-line sisemine tasuvuslävi (see määr vastab äriühingu Trèves WACC-le, mis on esitatud eespool). Selline kokkulepe innustab pikaajalist aktsionäri ja äriühingu tippjuhte ületama ümberkorralduskava eesmärke, mis peaks stsenaariumi kohaselt FMEA-le tagama [> 12 %], [> 15 %] või [> 20 %] sisemise tasuvusläve.

| (112) | Seega järeldub eelnevatest tähelepanekutest, et esialgne [> 12 %]-line sisemine tasuvuslävi oli investeeringu tegemise ajal investeeringuriski silmas pidades mõistlik ja vastuvõetav. |
| --- | --- |

(112)

Seega järeldub eelnevatest tähelepanekutest, et esialgne [> 12 %]-line sisemine tasuvuslävi oli investeeringu tegemise ajal investeeringuriski silmas pidades mõistlik ja vastuvõetav.

| (113) | Olles analüüsinud äriühingu Trèves ümberkorralduskava, äriühingu väärtuse hindamist enne FMEA investeeringut, selle investeeringu struktuuri, eeldusi, millel põhineb [> 12 %]-line sisemine tasuvuslävi, selle sisemise tasuvusläve taseme asjakohasust, eriti seoses aktsionäride vahelise kokkuleppega kapitalikasumi jagamise osas, tuleks nentida, et FMEA tegutses sarnastes tingimustes erainvestoriga, kelle investeeringu puhul esineb risk nii autotööstuse olukorra tõttu investeeringu tegemise ajal kui ka asjaolu tõttu, et tegemist oli teatavates rahalistes raskustes oleva äriühinguga. Teisisõnu on FMEA 55 miljoni euro suuruse investeeringu puhul täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori kriteerium. Sellega ei anta eelist äriühingule Trèves. |
| --- | --- |

(113)

Olles analüüsinud äriühingu Trèves ümberkorralduskava, äriühingu väärtuse hindamist enne FMEA investeeringut, selle investeeringu struktuuri, eeldusi, millel põhineb [> 12 %]-line sisemine tasuvuslävi, selle sisemise tasuvusläve taseme asjakohasust, eriti seoses aktsionäride vahelise kokkuleppega kapitalikasumi jagamise osas, tuleks nentida, et FMEA tegutses sarnastes tingimustes erainvestoriga, kelle investeeringu puhul esineb risk nii autotööstuse olukorra tõttu investeeringu tegemise ajal kui ka asjaolu tõttu, et tegemist oli teatavates rahalistes raskustes oleva äriühinguga. Teisisõnu on FMEA 55 miljoni euro suuruse investeeringu puhul täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori kriteerium. Sellega ei anta eelist äriühingule Trèves.

V.1.2.   Maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamise kava

| (114) | Prantsusmaa ametiasutused võimaldasid äriühingule Trèves maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamise kava 18,4 miljoni euro ulatuses. Komisjon soovib selle meetme puhul esiteks uurida eelise kriteeriumit. |
| --- | --- |

(114)

Prantsusmaa ametiasutused võimaldasid äriühingule Trèves maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamise kava 18,4 miljoni euro ulatuses. Komisjon soovib selle meetme puhul esiteks uurida eelise kriteeriumit.

| (115) | Vastavalt komisjoni otsustuspraktikale ja Euroopa Kohtu kohtupraktikale ei kujuta võla tasumise ajatamise kokkulepe avalik-õigusliku võlausaldajaga endast riigiabi, kui tema käitumine on võrreldav erasektori võlausaldajaga, kes „soovib talle võlgu olevate summade tagastamist ja kes sellel eesmärgil sõlmib võlgnikuga kokkuleppeid, mille alusel liidetud võlad ajatatakse või jaotatakse osadeks nende tagasimaksmise lihtsustamiseks” (25). |
| --- | --- |

(115)

Vastavalt komisjoni otsustuspraktikale ja Euroopa Kohtu kohtupraktikale ei kujuta võla tasumise ajatamise kokkulepe avalik-õigusliku võlausaldajaga endast riigiabi, kui tema käitumine on võrreldav erasektori võlausaldajaga, kes „soovib talle võlgu olevate summade tagastamist ja kes sellel eesmärgil sõlmib võlgnikuga kokkuleppeid, mille alusel liidetud võlad ajatatakse või jaotatakse osadeks nende tagasimaksmise lihtsustamiseks” (25).

| (116) | Võla tasumise ajatamise kava on äriühingu Trèves avalik-õiguslike võlausaldajate jaoks parem lahendus kui võla sundkorras sissenõudmine. Sundkorras sissenõudmise korral saaksid avalik-õiguslikud võlausaldajad äriühingu üldist võlakoormat arvesse võttes tagasi üksnes osa eesõigusnõudeta võlast. Võla tasumise ajatamisel seati aga sisse esimese järjekorra hüpoteegid [...] (25. mai 2009. aasta lepitusprotokolli artikkel [...]), et tagada maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumine. Äriühingu vara on määratletud protokolli 7. lisas. 31. detsembril 2008 oli selle bilansiline netomaksumus [25–30] miljonit eurot. Avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks seatud tagatise summa katab seega üle 140 % võla summast. Võlg koosneb põhisummast (18,4 miljonit eurot), trahvidest ja viivistest (vt põhjendus 117). |
| --- | --- |

(116)

Võla tasumise ajatamise kava on äriühingu Trèves avalik-õiguslike võlausaldajate jaoks parem lahendus kui võla sundkorras sissenõudmine. Sundkorras sissenõudmise korral saaksid avalik-õiguslikud võlausaldajad äriühingu üldist võlakoormat arvesse võttes tagasi üksnes osa eesõigusnõudeta võlast. Võla tasumise ajatamisel seati aga sisse esimese järjekorra hüpoteegid [...] (25. mai 2009. aasta lepitusprotokolli artikkel [...]), et tagada maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumine. Äriühingu vara on määratletud protokolli 7. lisas. 31. detsembril 2008 oli selle bilansiline netomaksumus [25–30] miljonit eurot. Avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks seatud tagatise summa katab seega üle 140 % võla summast. Võlg koosneb põhisummast (18,4 miljonit eurot), trahvidest ja viivistest (vt põhjendus 117).

| (117) | Pealegi saavad äriühingu Trèves avalik-õiguslikud võlausaldajad intressi. 18,4 miljoni euro suurusele summale on lisatud trahvid [1–2] miljoni euro ja viivised [1–2] miljoni euro ulatuses, mis kõik tuleb tagasi maksta ajavahemikus [...] kuni [...] [...] euro suuruste kuumaksetena. Trahvide ja viivisena lisandub [2–4] miljonit eurot, st [10–20] % põhisummast, mis kujutab endast võla tasumise ajatamise kava kaalutud keskmise kestuse puhul ligikaudu [0–10] %-list intressi aastas. See määr oli algusest peale suurem finantseerimisasutustega kokku lepitud laenust, mis eraldati äriühingule Trèves 25. mai 2009. aasta lepitusprotokolliga ja seda nii uue kui ka konsolideerumislaenu puhul (26). |
| --- | --- |

(117)

Pealegi saavad äriühingu Trèves avalik-õiguslikud võlausaldajad intressi. 18,4 miljoni euro suurusele summale on lisatud trahvid [1–2] miljoni euro ja viivised [1–2] miljoni euro ulatuses, mis kõik tuleb tagasi maksta ajavahemikus [...] kuni [...] [...] euro suuruste kuumaksetena. Trahvide ja viivisena lisandub [2–4] miljonit eurot, st [10–20] % põhisummast, mis kujutab endast võla tasumise ajatamise kava kaalutud keskmise kestuse puhul ligikaudu [0–10] %-list intressi aastas. See määr oli algusest peale suurem finantseerimisasutustega kokku lepitud laenust, mis eraldati äriühingule Trèves 25. mai 2009. aasta lepitusprotokolliga ja seda nii uue kui ka konsolideerumislaenu puhul (26).

| (118) | Sellega seoses tuleks kindlasti rõhutada, et avalik-õiguslikud võlausaldajad võtsid kohustuse samal ajal pankade märkimisväärse kohustusega ([30–60] miljoni suurune konsolideerumislaen ja [10–30] miljoni suurune uus laen). Lisaks on lepitusprotokollis sõnaselgelt märgitud, et pankadele antud tagatised on teisejärgulised [...], mis tähendab, et nemad ei saa kasutada ühtegi tagatist enne, kui esimese järjekorra avalik-õiguslikele võlausaldajatele ei ole summa täielikult tagasi makstud. |
| --- | --- |

(118)

Sellega seoses tuleks kindlasti rõhutada, et avalik-õiguslikud võlausaldajad võtsid kohustuse samal ajal pankade märkimisväärse kohustusega ([30–60] miljoni suurune konsolideerumislaen ja [10–30] miljoni suurune uus laen). Lisaks on lepitusprotokollis sõnaselgelt märgitud, et pankadele antud tagatised on teisejärgulised [...], mis tähendab, et nemad ei saa kasutada ühtegi tagatist enne, kui esimese järjekorra avalik-õiguslikele võlausaldajatele ei ole summa täielikult tagasi makstud.

| (119) | Pealegi ei ole kontserni Trèves maksu- ja sotsiaalmaksu võlga lubatud kustutada. |
| --- | --- |

(119)

Pealegi ei ole kontserni Trèves maksu- ja sotsiaalmaksu võlga lubatud kustutada.

| (120) | Prantsusmaa ametiasutused on kinnitanud, et praegune võla tasumise ajatamise kava ei seisne eelneva kava pikendamises või muutmises. |
| --- | --- |

(120)

Prantsusmaa ametiasutused on kinnitanud, et praegune võla tasumise ajatamise kava ei seisne eelneva kava pikendamises või muutmises.

| (121) | Seetõttu tuleneb eelnevast, et Prantsusmaa ametiasutused võimaldasid äriühingule Trèves maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamise kava usaldusväärseks peetud eelduste põhjal, millele tugineb ümberkorralduskava (vt V jagu) ning mis on vastuvõetav samadesse tingimustesse asetatud turumajanduse tingimustes tegutsevale erasektori võlausaldajale. |
| --- | --- |

(121)

Seetõttu tuleneb eelnevast, et Prantsusmaa ametiasutused võimaldasid äriühingule Trèves maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamise kava usaldusväärseks peetud eelduste põhjal, millele tugineb ümberkorralduskava (vt V jagu) ning mis on vastuvõetav samadesse tingimustesse asetatud turumajanduse tingimustes tegutsevale erasektori võlausaldajale.

V.2.   Järeldus riigiabi olemasolu hindamise kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

| (122) | Võttes arvesse punktis V.1 esitatud andmeid, selgub, et ei FMEA investeeringuga summas 55 miljonit eurot ega ka maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamise kavaga summas 18,4 miljonit eurot ei anta kontsernile Trèves eelist. Seega ei kujuta need meetmed endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(122)

Võttes arvesse punktis V.1 esitatud andmeid, selgub, et ei FMEA investeeringuga summas 55 miljonit eurot ega ka maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamise kavaga summas 18,4 miljonit eurot ei anta kontsernile Trèves eelist. Seega ei kujuta need meetmed endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

VI.   ÜLDINE JÄRELDUS

| (123) | Komisjon sedastab pärast kõnealuste meetmete põhjalikku uurimist, et need ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, |
| --- | --- |

(123)

Komisjon sedastab pärast kõnealuste meetmete põhjalikku uurimist, et need ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Äriühingu Trèves suhtes võetud kaks meedet, milleks on autoosade tootmise sektori moderniseerimise fondi (FMEA) investeering summas 55 miljonit eurot ning Prantsuse Vabariigi võimaldatud maksu- ja sotsiaalmaksu võla tasumise ajatamise kava summas 18,4 miljonit eurot, ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 20. aprill 2011

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)   ELT C 133, 22.5.2010, lk 12.

1

(2)  Vt allmärkus 1.

2

(3)  Huvitatud isikute märkuste kokkuvõte on esitatud III jaos.

3

(4)  Prantsusmaa rahandus- ja finantskoodeksi artikkel L518-2.

4

(5)  Kabiin ja müraisolatsioon, matid ja mürasummutamine (Habitacle et Acoustique, Tapis et Insonorisation – HAPP).

5

Habitacle et Acoustique, Tapis et Insonorisation – HAPP

(6)  Lepitusmenetluse eesmärk on jõuda ettevõtja ja tema võlausaldajate (eraõiguslikud ja avalik-õiguslikud) vahel kohtuvälisele kokkuleppele, et määrata kindlaks maksetähtaeg ja/või kustutada laen (Prantsuse äriseadustiku artikkel 611–7).

6

(7)  Ärisaladus.

7

(8)  Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt (vt Euroopa Kohtu 21. märtsi 1991. aasta otsus kohtuasjas C-305/89: Itaalia vs. komisjon, EKL lk I-1603, punkt 13) ei tuleks eristada olukordi, kus riik annab abi otse, olukordadest, kus abi annavad avalik- või eraõiguslikud asutused, mille riik on asutanud või määranud abi haldamiseks. Euroopa Liidu õiguse kohaselt ei saa olla lubatud riigiabi kontrollimise eeskirjadest kõrvalehiilimine pelgalt seeläbi, et luuakse sõltumatud asutused, kelle ülesandeks on abi jaotamine. Nagu on kinnitatud Euroopa Kohus oma 16. mai 2002. aasta otsuses (kohtuasjas C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon, nn kohtuasi Stardust Marine; EKL lk I-4397), võib siiski meetmeid ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 järgi käsitleda riigiabina, kui kui need on antud otseselt või kaudselt riigi ressurssidest ning kui need on riigiga seostatavad.

8

vs.

vs.

(9)  Äriühingu Trèves rahalisteks raskusteks 2008. aasta lõpus olid peamiselt käibe vähenemine ([650–700] miljonit eurot, st [20–25] % võrreldes 2007. aastaga) ning [40–50] miljoni eurone kahjum eelarveaasta lõpus.

9

(10)  Mentluse algatamise otsuses on sisemiseks tasuvusläveks märgitud [> 15 %]. Seda on selgitatud järgmiselt: FMEA investeeringu oodatav sisemine tasuvuslävi on [> 15 %]. Seetõttu kohaldab FMEA 2011. eelarveaasta puhul turvameetmena EBITDA (tulu enne intresside, maksude ja amortisatsiooni mahaarvamist) väärtuskärbet [...] % ulatuses. Pärast väärtuskärbet on sisemine tasuvuslävi [> 12 %] ning käesolevas otsuses kasutatakse tasuvuslävena just seda määra. Menetluse algatamise otsuses märgitud [> 15 %]-lise sisemise tasuvusläve puhul on tegemist keskmise määraga: väärtuskärpeta [> 15 %]-lise määra ja väärtuskärpega [> 12 %]-lise määra keskmisega.

10

(11)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

11

(12)  Lühend mõistest „Earnings before interest, taxes, depreciation, and amortization” (Kasum enne intressikulu, makse, väärtuse langust ja kulumit).

12

Earnings before interest, taxes, depreciation, and amortization

(13)  Siinkohal tuleks meelde tuletada, et FMEA asutati juriidiliselt alles 25. märtsil 2009: sel kuupäeval allkirjastasid märkijad fondi reguleeriva määruse ning investorid märkisid esimese osa aktsiatest. Loomisel olevad fondid alustasid siiski tegelikult tööd jaanuari lõpus.

13

(14)  Siinkohal tuleks meelde tuletada, et menetluse algatamise otsuses väljendab komisjon üksnes oma kahtlusi.

14

(15)  Euroopa Kohtu 16. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon, EKL lk I-4397.

15

vs.

(16)  Euroopa Kohtu 15. juuni 2006. aasta otsus kohtuasjades C-393/04 ja C-41/05: Air Liquide Industries Belgium, EKL, lk I-5293, punkt 28.

16

Air Liquide Industries Belgium

(17)  Vastavalt üldkohtule „tuleb hinnata, kas sarnastel asjaoludel oleks avalikku sektorit juhtivate asutustega võrreldava suurusega erainvestor andnud sama suure rahalise panuse, eriti kui arvestada selle panuse kuupäeval kättesaadavat teavet ja prognoositavaid arenguid. Lisaks, kuigi sellise erainvestori käitumine, kellega tuleb võrrelda majanduspoliitilistel eesmärkidel tegutseva avalik-õigusliku investori sekkumist, ei ole tingimata suhteliselt lühiajalist tasuvust taotleva kapitali paigutava tavalise investori käitumine, peab see olema vähemalt eraõigusliku valdusühingu käitumine või eraõigusliku kontserni käitumine, kellel on vastav struktuuriline, globaalne või sektoraalne poliitika ja kes taotleb tulusust pikas perspektiivis.” (Üldkohtu 21. mai 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades: T-425/04, T-444/04, T-450/04 ja T-456/04: Prantsusmaa vs. komisjon, punkt 216). Vt ka järgmised komisjoni teatised: EMP lepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta riigiasutuste osaluse suhtes (Euroopa Ühenduste Bülletään nr 9-1984); komisjoni teatis liikmesriikidele: EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 ning komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ artikli 5 kohaldamine riigi osalusega äriühingute suhtes tootmissektoris (EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3).

17

tuleb hinnata, kas sarnastel asjaoludel oleks avalikku sektorit juhtivate asutustega võrreldava suurusega erainvestor andnud sama suure rahalise panuse, eriti kui arvestada selle panuse kuupäeval kättesaadavat teavet ja prognoositavaid arenguid. Lisaks, kuigi sellise erainvestori käitumine, kellega tuleb võrrelda majanduspoliitilistel eesmärkidel tegutseva avalik-õigusliku investori sekkumist, ei ole tingimata suhteliselt lühiajalist tasuvust taotleva kapitali paigutava tavalise investori käitumine, peab see olema vähemalt eraõigusliku valdusühingu käitumine või eraõigusliku kontserni käitumine, kellel on vastav struktuuriline, globaalne või sektoraalne poliitika ja kes taotleb tulusust pikas perspektiivis.

vs.

(18)  Tegelikult kasvas äriühingu Trèves käive 2007. aastal [4–7] % ([850–900] miljonit eurot) pärast [6–8] %-list langust 2005. aastal ([900–950] miljonit eurot) ja 2006. aastal ([800–850] miljonit eurot). Samuti paranes märgatavalt kulutasuvus, sest EBITDA oli 2007. aastal [50–60] miljonit eurot ehk võrreldes 2006. aastaga ([30–40] miljonit eurot) toimus [...] protsendiline kasv ning võrreldes 2005. aasta EBITDA-ga ([40–50] miljonit) [...] protsendiline kasv.

18

(19)  [...].

19

(20)  Sisuliselt on äriühingu omavahendite väärtus äriühingu väärtus miinus netovõlg.

20

(21)  FMEA osaluse võimalik loovutamine 2012. aastal on tööhüpotees, et hinnata investeeringu tasuvust 2012. aastal, võttes aluseks 2011. aasta tulemused. Osanike vahelise lepingu kohaselt on FMEA-l täielik vabadus hoida oma osalust [...] aasta jooksul alates investeeringust või loovutada see. [...] Kapitalikasumi jagamine on äriühingu võimaliku müügi korral igal juhul soodne FMEA-le (vt otsuse punktid 110 ja 111).

21

(22)  Seda mõõdetakse peamiste autoosade valmistajate turuhinna olulise indeksi põhjal. Kui võtta arvesse kriisi, väheneb 1. detsembrile 2009 eelnenud viie aasta keskmine sisemine tasuvuslävi 4,7 protsendile.

22

(23)  Finantsvarade hindamismudel.

23

(24)  Arvutatud WACC puhul on võlakapitali hinnana kasutatud [0–10] % ja omakapitali hinnana [10–20] %. FMEA investeeringu liitstruktuuri (kapitalisüst ja vahetusvõlakirjad) arvesse võttes ei piisa investeeringu hindamiseks rõhuasetusest võlakapitali ja omakapitali hinnale. Täheldatakse näiteks, et põhitähelepanu on FMEA võlal seoses ORAPA-ga (rõhk „uuel rahal”). Lisaks seoses pankade antud [10–30] miljoni euro suuruse uue laenuga, saavutas FMEA läbirääkimistel seoses ORAPA-ga samaväärse positsiooni märkimisväärse ehk [10–20] miljoni euro suuruse osa puhul. Parim näitaja tundub seega olevat WACC tase. Märkida tuleks kindlasti, et omakapitali hind [10–20] %, mida ei saa eespool esitatud põhjustel mitte mingil juhul kasutada, on allpool põhistsenaariumis eeldatavat [> 15 %]-list sisemist tasuvusläve, ning see kujutab endast FMEA nõutavat kulutasuvust.

24

(25)  Euroopa Kohtu 29. aprilli 1999. aasta otsus kohtuasjas C-342/96: Hispaania vs. komisjon, EKL lk I-2459.

25

vs.

(26)  Need määrad kehtestatakse siiski, lisades marginaali vastavalt EURIBORi määrale, mis on ujuv. Seega ei ole võrdlemine [0–10] protsendilise fikseeritud määraga päris asjakohane isegi seda arvestades, et alates 25. maist 2009 ei ole pankade kehtestatud intress kunagi ületanud [0–10] %.

26

---

| 19.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 274/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 274/15

---

KOMISJONI OTSUS,

13. juuli 2011,

Portugali poolt tapamajajäätmete kogumiseks, vedamiseks, töötlemiseks ja hävitamiseks antava riigiabi C 3/09 (ex NN 41 A-B/03) kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4888 all)

(Ainult portugalikeelne tekst on autentne)

(2011/677/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Esitatud kaebuse järel saatis komisjon 15. novembril 2002 Portugali ametiasutustele teabenõude 25. septembril 2002 vastuvõetud dekreetseadusel nr 197/2002 (1) (edaspidi „2002. aasta dekreetseadus”) põhineva maksulaadse lõivu kohta, mille abil rahastatakse imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumist, vedamist, töötlemist ning hävitamist. Portugali ametiasutused vastasid 20. jaanuari 2003. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(1)

Esitatud kaebuse järel saatis komisjon 15. novembril 2002 Portugali ametiasutustele teabenõude 25. septembril 2002 vastuvõetud dekreetseadusel nr 197/2002 (1) (edaspidi „2002. aasta dekreetseadus”) põhineva maksulaadse lõivu kohta, mille abil rahastatakse imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumist, vedamist, töötlemist ning hävitamist. Portugali ametiasutused vastasid 20. jaanuari 2003. aasta kirjas.

| (2) | Kuna esitatud teabest ilmnes, et kõnealust abimeedet rakendati ilma komisjoni eelneva loata, kanti nimetatud meede teatamata abi registrisse viitenumbri NN 41 A-B/03 all. |
| --- | --- |

(2)

Kuna esitatud teabest ilmnes, et kõnealust abimeedet rakendati ilma komisjoni eelneva loata, kanti nimetatud meede teatamata abi registrisse viitenumbri NN 41 A-B/03 all.

| (3) | 16. ja 30. aprilli 2003. aasta kirjades esitasid komisjoni talitused Portugali ametiasutustele nõude vaadeldava abimeetme kohta lisateabe saatmiseks. Ametiasutustele määrati vastuse saatmiseks nelja nädala pikkune tähtaeg. |
| --- | --- |

(3)

16. ja 30. aprilli 2003. aasta kirjades esitasid komisjoni talitused Portugali ametiasutustele nõude vaadeldava abimeetme kohta lisateabe saatmiseks. Ametiasutustele määrati vastuse saatmiseks nelja nädala pikkune tähtaeg.

| (4) | Portugali alaline esindus Euroopa Liidu juures küsis 5. mai ja 6. juuni 2003. aasta kirjades, mis registreeriti vastavalt 5. mail ja 10. juunil 2003, Portugali ametiasutuste nimel uut tähtaega, et edastada kogu nõutud teave, võttes arvesse aega, mis kulub selle kogumiseks. |
| --- | --- |

(4)

Portugali alaline esindus Euroopa Liidu juures küsis 5. mai ja 6. juuni 2003. aasta kirjades, mis registreeriti vastavalt 5. mail ja 10. juunil 2003, Portugali ametiasutuste nimel uut tähtaega, et edastada kogu nõutud teave, võttes arvesse aega, mis kulub selle kogumiseks.

| (5) | 25. juuli 2003. aasta kirjas pikendasid komisjoni talitused tähtaega veel nelja nädala võrra. |
| --- | --- |

(5)

25. juuli 2003. aasta kirjas pikendasid komisjoni talitused tähtaega veel nelja nädala võrra.

| (6) | Kuna komisjoni talitused ei saanud viimases kirjas kindlaksmääratud nelja nädala pikkuse ajavahemiku jooksul vastust, saatsid nad 19. detsembri 2003. aasta kirjas Portugali ametiasutustele meeldetuletuse, märkides, et kui ametiasutused vastust ei esita, on komisjoni talitustel õigus teha komisjonile ettepanek nõuda teavet nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 (hilisem ELi toimimise lepingu artikkel 108) kohaldamiseks) (2) artikli 10 lõikes 3 sätestatud otsusega. |
| --- | --- |

(6)

Kuna komisjoni talitused ei saanud viimases kirjas kindlaksmääratud nelja nädala pikkuse ajavahemiku jooksul vastust, saatsid nad 19. detsembri 2003. aasta kirjas Portugali ametiasutustele meeldetuletuse, märkides, et kui ametiasutused vastust ei esita, on komisjoni talitustel õigus teha komisjonile ettepanek nõuda teavet nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 (hilisem ELi toimimise lepingu artikkel 108) kohaldamiseks) (2) artikli 10 lõikes 3 sätestatud otsusega.

| (7) | Portugali alaline esindus Euroopa Liidu juures edastas 5. veebruari 2004. aasta kirjas, mis registreeriti samal päeval, komisjonile Portugali ametiasutuste vastuse komisjoni talituste 16. ja 30. aprilli 2003. aasta kirjadele. |
| --- | --- |

(7)

Portugali alaline esindus Euroopa Liidu juures edastas 5. veebruari 2004. aasta kirjas, mis registreeriti samal päeval, komisjonile Portugali ametiasutuste vastuse komisjoni talituste 16. ja 30. aprilli 2003. aasta kirjadele.

| (8) | 11. novembri 2004. aasta kirjas esitasid komisjoni talitused Portugali ametiasutustele nõude vaadeldava abimeetme kohta lisateabe saatmiseks. Ametiasutustele määrati vastuse saatmiseks nelja nädala pikkune tähtaeg. |
| --- | --- |

(8)

11. novembri 2004. aasta kirjas esitasid komisjoni talitused Portugali ametiasutustele nõude vaadeldava abimeetme kohta lisateabe saatmiseks. Ametiasutustele määrati vastuse saatmiseks nelja nädala pikkune tähtaeg.

| (9) | Portugali alaline esindus Euroopa Liidu juures küsis 30. detsembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 5. jaanuaril 2005, Portugali ametiasutuste nimel uut ühe kuu pikkust tähtaega, et edastada kogu nõutud teave, võttes arvesse aega, mis kulub selle kogumiseks. |
| --- | --- |

(9)

Portugali alaline esindus Euroopa Liidu juures küsis 30. detsembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 5. jaanuaril 2005, Portugali ametiasutuste nimel uut ühe kuu pikkust tähtaega, et edastada kogu nõutud teave, võttes arvesse aega, mis kulub selle kogumiseks.

| (10) | 17. jaanuari 2005. aasta kirjas pikendasid komisjoni talitused tähtaega teist korda ametiasutuste küsitud ulatuses. |
| --- | --- |

(10)

17. jaanuari 2005. aasta kirjas pikendasid komisjoni talitused tähtaega teist korda ametiasutuste küsitud ulatuses.

| (11) | Kuna komisjoni talitused ei saanud oma küsimustele uue kindlaksmääratud tähtaja jooksul vastust, saatsid nad 12. aprilli 2005. aasta kirjas Portugali ametiasutustele uue meeldetuletuse, märkides, et kui ametiasutused nelja nädala jooksul vastust ei esita, on komisjoni talitustel õigus teha komisjonile ettepanek nõuda teavet määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõikes 3 sätestatud otsusega. |
| --- | --- |

(11)

Kuna komisjoni talitused ei saanud oma küsimustele uue kindlaksmääratud tähtaja jooksul vastust, saatsid nad 12. aprilli 2005. aasta kirjas Portugali ametiasutustele uue meeldetuletuse, märkides, et kui ametiasutused nelja nädala jooksul vastust ei esita, on komisjoni talitustel õigus teha komisjonile ettepanek nõuda teavet määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõikes 3 sätestatud otsusega.

| (12) | Vastuse saatmiseks määratud tähtaeg möödus 2005. aasta mais. Kuna komisjon ei saanud määratud tähtaja jooksul vastust, andis komisjon 21. veebruari 2006. aasta otsusega (3) Portugalile korralduse edastada komisjonile kõik varem küsitud andmed, märkides, et kui Portugali ametiasutused ei vasta, on komisjonil õigus alustada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlust (vt teabe edastamise korralduse lõige 80). |
| --- | --- |

(12)

Vastuse saatmiseks määratud tähtaeg möödus 2005. aasta mais. Kuna komisjon ei saanud määratud tähtaja jooksul vastust, andis komisjon 21. veebruari 2006. aasta otsusega (3) Portugalile korralduse edastada komisjonile kõik varem küsitud andmed, märkides, et kui Portugali ametiasutused ei vasta, on komisjonil õigus alustada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlust (vt teabe edastamise korralduse lõige 80).

| (13) | Kuna komisjonile ei esitatud mingit teavet, otsustas ta 28. jaanuaril 2009 alustada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlust. Otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon kutsus teisi liikmesriike ja huvitatud isikuid esitama kõnealuste abide kohta oma märkusi. |
| --- | --- |

(13)

Kuna komisjonile ei esitatud mingit teavet, otsustas ta 28. jaanuaril 2009 alustada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlust. Otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon kutsus teisi liikmesriike ja huvitatud isikuid esitama kõnealuste abide kohta oma märkusi.

| (14) | Kuna komisjon ei saanud Portugali märkusi kindlaksmääratud tähtaja jooksul, saatis ta 18. märtsi 2009. aasta kirjas Portugalile meeldetuletuse. 14. aprillil 2009 saatis Portugal komisjonile oma märkused, lisades ühtlasi koopiad dekreetseadustest nr 393-B/98 ja nr 244/2003. Ettevõtja ETSA – Empresa de Transformação de Subprodutos Animais, SA – esitas 15. juunil 2009. aastal täiendavaid märkusi. |
| --- | --- |

(14)

Kuna komisjon ei saanud Portugali märkusi kindlaksmääratud tähtaja jooksul, saatis ta 18. märtsi 2009. aasta kirjas Portugalile meeldetuletuse. 14. aprillil 2009 saatis Portugal komisjonile oma märkused, lisades ühtlasi koopiad dekreetseadustest nr 393-B/98 ja nr 244/2003. Ettevõtja ETSA – Empresa de Transformação de Subprodutos Animais, SA – esitas 15. juunil 2009. aastal täiendavaid märkusi.

| (15) | Komisjon edastas ETSA märkused 1. juulil 2009. aastal Portugali ametiasutustele. Portugal ei esitanud sellega seoses komisjonile märkusi. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon edastas ETSA märkused 1. juulil 2009. aastal Portugali ametiasutustele. Portugal ei esitanud sellega seoses komisjonile märkusi.

| (16) | ETSA esitatud märkuste põhjal palusid komisjoni talitused 19. veebruari 2010. aasta kirjas Portugali ametiasutustel esitada lisaselgitusi. Portugali ametiasutused vastasid 27. aprilli 2010. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(16)

ETSA esitatud märkuste põhjal palusid komisjoni talitused 19. veebruari 2010. aasta kirjas Portugali ametiasutustel esitada lisaselgitusi. Portugali ametiasutused vastasid 27. aprilli 2010. aasta kirjas.

| (17) | Komisjoni talitused palusid 1. veebruari 2011. aasta kirjas Portugali ametiasutustel anda lisaselgitusi ja vastata komisjoni varasematele küsimustele, millele Portugali ametiasutused ei olnud andnud täielikku vastust. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni talitused palusid 1. veebruari 2011. aasta kirjas Portugali ametiasutustel anda lisaselgitusi ja vastata komisjoni varasematele küsimustele, millele Portugali ametiasutused ei olnud andnud täielikku vastust.

| (18) | Portugali ametiasutused palusid 24. veebruari 2011. aasta kirjas vastamiseks kindlaksmääratud tähtaja pikendamist 30 päeva võrra. |
| --- | --- |

(18)

Portugali ametiasutused palusid 24. veebruari 2011. aasta kirjas vastamiseks kindlaksmääratud tähtaja pikendamist 30 päeva võrra.

| (19) | Komisjoni talitused teatasid 28. veebruari 2011. aasta kirjas vastuseks ettenähtud tähtaja pikendamisest 30 päeva võrra. Portugali ametiasutused vastasid komisjoni talituste esitatud küsimustele 1. aprilli 2011. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(19)

Komisjoni talitused teatasid 28. veebruari 2011. aasta kirjas vastuseks ettenähtud tähtaja pikendamisest 30 päeva võrra. Portugali ametiasutused vastasid komisjoni talituste esitatud küsimustele 1. aprilli 2011. aasta kirjas.

| (20) | Komisjoni talitused teatasid 20. juuni 2011. aasta kirjas Portugali ametiasutustele, et nad teevad komisjonile ettepaneku võtta vastu positiivne tingimuslik otsus ja sätestavad kohaldatavad tingimused. |
| --- | --- |

(20)

Komisjoni talitused teatasid 20. juuni 2011. aasta kirjas Portugali ametiasutustele, et nad teevad komisjonile ettepaneku võtta vastu positiivne tingimuslik otsus ja sätestavad kohaldatavad tingimused.

II.   ABIMEETME KIRJELDUS

| (21) | Portugali ametiasutuste edastatud teabe kohaselt tuvastati Portugalis 1998. aastal ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 14. oktoobrini 66 veiste spongioosse entsefalopaatia (edaspidi „BSE”) juhtu. Inimesi ja loomi ohustava olukorra tõttu võttis komisjon 18. novembril 1998. aastal vastu otsuse nr 98/653/EÜ, milles käsitletakse veiste spongioosse entsefalopaatia esinemisel Portugalis vajalikke erakorralisi meetmeid, (5) ja tegi korralduse rakendada Portugalis tuvastatud BSE esinemisjuhtude tõttu erakorralisi meetmeid, keelates eeskätt teatavate loomade ja loomsete kõrvalsaaduste saatmise Portugali territooriumilt teistesse liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

(21)

Portugali ametiasutuste edastatud teabe kohaselt tuvastati Portugalis 1998. aastal ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 14. oktoobrini 66 veiste spongioosse entsefalopaatia (edaspidi „BSE”) juhtu. Inimesi ja loomi ohustava olukorra tõttu võttis komisjon 18. novembril 1998. aastal vastu otsuse nr 98/653/EÜ, milles käsitletakse veiste spongioosse entsefalopaatia esinemisel Portugalis vajalikke erakorralisi meetmeid, (5) ja tegi korralduse rakendada Portugalis tuvastatud BSE esinemisjuhtude tõttu erakorralisi meetmeid, keelates eeskätt teatavate loomade ja loomsete kõrvalsaaduste saatmise Portugali territooriumilt teistesse liikmesriikidesse.

| (22) | Selleks et leevendada BSE-vastase võitluse käigus vastuvõetud meemete tagajärgi, hüvitas Portugali riik alates 1999. aastast kõik imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumis-, töötlemis- ja hävitamistoimingutega seotud kulud. 4. detsembri 1998. aasta dekreetseadusega nr 393-B/98 (6) (edaspidi „1998. aasta dekreetseadus”) võttis Portugali riik endale kõrvalsaaduste kogumis-, töötlemis- ja hävitamistoimingutega seotud vastutuse ning kohustuse hüvitada vastavad kulud. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et leevendada BSE-vastase võitluse käigus vastuvõetud meemete tagajärgi, hüvitas Portugali riik alates 1999. aastast kõik imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumis-, töötlemis- ja hävitamistoimingutega seotud kulud. 4. detsembri 1998. aasta dekreetseadusega nr 393-B/98 (6) (edaspidi „1998. aasta dekreetseadus”) võttis Portugali riik endale kõrvalsaaduste kogumis-, töötlemis- ja hävitamistoimingutega seotud vastutuse ning kohustuse hüvitada vastavad kulud.

| (23) | 1998. aasta dekreetseaduse artikli 4 lõikes 3 on sätestatud võimalus kehtestada tapakeskustele maks, millest saadava tulu abil hüvitatakse teatavate toorainete hävitamist. Portugali ametiasutustelt saadud teabe kohaselt seda maksu tapakeskuste suhtes tegelikult ei kohaldatud. |
| --- | --- |

(23)

1998. aasta dekreetseaduse artikli 4 lõikes 3 on sätestatud võimalus kehtestada tapakeskustele maks, millest saadava tulu abil hüvitatakse teatavate toorainete hävitamist. Portugali ametiasutustelt saadud teabe kohaselt seda maksu tapakeskuste suhtes tegelikult ei kohaldatud.

| (24) | Portugali ametiasutuste selgituse kohaselt puudusid neil piisavad erivahendid jäätmete nõuetekohaseks töötlemiseks ning seetõttu olid nad sunnitud pöörduma eraõiguslike teenusepakkujate poole, et tagada selliste teenuste osutamine, mis põhimõtteliselt oleks pidanud kuuluma riigi vastutusalasse. |
| --- | --- |

(24)

Portugali ametiasutuste selgituse kohaselt puudusid neil piisavad erivahendid jäätmete nõuetekohaseks töötlemiseks ning seetõttu olid nad sunnitud pöörduma eraõiguslike teenusepakkujate poole, et tagada selliste teenuste osutamine, mis põhimõtteliselt oleks pidanud kuuluma riigi vastutusalasse.

| (25) | Portugali ametiasutused täpsustasid, et selle avalikku huvi esindava teenuse osutamine usaldati erasektorile kooskõlas ettekirjutustega, mis on sätestatud 8. juuni 1999. aasta dekreetseaduses nr 197/99, (7) millega võeti üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1997. aasta direktiiv 97/52/EÜ, millega muudetakse direktiive 92/50/EMÜ, 93/36/EMÜ ja 93/37/EMÜ, mis käsitlevad vastavalt riiklike teenuslepingute, riiklike tarnelepingute ja riiklike ehitustöölepingute sõlmimise korra kooskõlastamist (8). Teenuseid osutavad eraettevõtjad valiti välja, pidades silmas nende suutlikkust ja tehnilist varustatust neile usaldatava üldhuviteenuse osutamiseks ning arvestades kiireloomulisi lahendusi nõudvaid asjaolusid, mille tõttu tuli kõnealuseid kõrvalsaadusi töödelda usaldusväärselt, kiiresti ja tõhusalt. Portugali ametiasutused esitasid 2004. aasta 1. septembrist kuni 31. detsembrini kehtinud teenuslepingu näidise. |
| --- | --- |

(25)

Portugali ametiasutused täpsustasid, et selle avalikku huvi esindava teenuse osutamine usaldati erasektorile kooskõlas ettekirjutustega, mis on sätestatud 8. juuni 1999. aasta dekreetseaduses nr 197/99, (7) millega võeti üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1997. aasta direktiiv 97/52/EÜ, millega muudetakse direktiive 92/50/EMÜ, 93/36/EMÜ ja 93/37/EMÜ, mis käsitlevad vastavalt riiklike teenuslepingute, riiklike tarnelepingute ja riiklike ehitustöölepingute sõlmimise korra kooskõlastamist (8). Teenuseid osutavad eraettevõtjad valiti välja, pidades silmas nende suutlikkust ja tehnilist varustatust neile usaldatava üldhuviteenuse osutamiseks ning arvestades kiireloomulisi lahendusi nõudvaid asjaolusid, mille tõttu tuli kõnealuseid kõrvalsaadusi töödelda usaldusväärselt, kiiresti ja tõhusalt. Portugali ametiasutused esitasid 2004. aasta 1. septembrist kuni 31. detsembrini kehtinud teenuslepingu näidise.

| (26) | Portugali ametiasutuste väitel määrati teenuste osutamise eest makstava hüvitise arvestuspõhimõtted eelnevalt kindlaks 25. jaanuari 1999. aasta ühiskorraldusega nr 96/99 (9). Seda korraldust vaadati regulaarselt läbi ning muudeti 6. aprilli 2001. aasta ühiskorraldusega nr 324/2001 (10) ja 19. veebruari 2002. aasta ühiskorraldusega nr 124/2002 (11). |
| --- | --- |

(26)

Portugali ametiasutuste väitel määrati teenuste osutamise eest makstava hüvitise arvestuspõhimõtted eelnevalt kindlaks 25. jaanuari 1999. aasta ühiskorraldusega nr 96/99 (9). Seda korraldust vaadati regulaarselt läbi ning muudeti 6. aprilli 2001. aasta ühiskorraldusega nr 324/2001 (10) ja 19. veebruari 2002. aasta ühiskorraldusega nr 124/2002 (11).

| (27) | Otsusega nr 2000/766/EÜ (12) keelas komisjon peaaegu kõikidelt loomaliikidelt pärinevate loomsete kõrvalsaaduste kasutamise loomasöödaks ning andis korralduse hävitada need kõikides liikmesriikides, sealhulgas Portugalis. |
| --- | --- |

(27)

Otsusega nr 2000/766/EÜ (12) keelas komisjon peaaegu kõikidelt loomaliikidelt pärinevate loomsete kõrvalsaaduste kasutamise loomasöödaks ning andis korralduse hävitada need kõikides liikmesriikides, sealhulgas Portugalis.

| (28) | Portugali ametiasutuste selgituse kohaselt suurenes selle korralduse tagajärjel asjaomaste jäätmete hulk ning sellega seoses kasvasid ka kõnealuste toimingutega seotud kulud. |
| --- | --- |

(28)

Portugali ametiasutuste selgituse kohaselt suurenes selle korralduse tagajärjel asjaomaste jäätmete hulk ning sellega seoses kasvasid ka kõnealuste toimingutega seotud kulud.

| (29) | Otsusega nr 2001/376/EÜ (13) otsustas komisjon pikendada Portugali kohta tehtud otsuse 98/653/EÜ kehtivust. |
| --- | --- |

(29)

Otsusega nr 2001/376/EÜ (13) otsustas komisjon pikendada Portugali kohta tehtud otsuse 98/653/EÜ kehtivust.

| (30) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (14) nähakse ette üksikasjalikud eeskirjad eri liiki loomsete kõrvalsaaduste kogumise, töötlemise ja hävitamise kohta. |
| --- | --- |

(30)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (14) nähakse ette üksikasjalikud eeskirjad eri liiki loomsete kõrvalsaaduste kogumise, töötlemise ja hävitamise kohta.

| (31) | Portugali ametiasutused täpsustasid, et tekkinud olukorras oma kohustuste täitmiseks otsustasid nad kanda vajalike toimingutega seotud kulud üle nimetatud sektori ettevõtjatele, järgides rangelt „saastaja maksab” põhimõtet ja pidades silmas asjaolu, et rahvatervise kaitse jääb põhiülesandena ametiasutuste vastutusalasse. Seetõttu võtsid nad vastu 25. septembri 2002. aasta dekreetseadusega nr 197/2002 sätestatud maksukorralduse. |
| --- | --- |

(31)

Portugali ametiasutused täpsustasid, et tekkinud olukorras oma kohustuste täitmiseks otsustasid nad kanda vajalike toimingutega seotud kulud üle nimetatud sektori ettevõtjatele, järgides rangelt „saastaja maksab” põhimõtet ja pidades silmas asjaolu, et rahvatervise kaitse jääb põhiülesandena ametiasutuste vastutusalasse. Seetõttu võtsid nad vastu 25. septembri 2002. aasta dekreetseadusega nr 197/2002 sätestatud maksukorralduse.

| (32) | Alates 2002. aasta oktoobrist, kui jõustus 2002. aasta dekreetseadus, rahastati imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamistoiminguid tapakeskuste, konditustamata veise- ja vasikaliha ning sealiha importijate ja ühendusesiseste vahendajate poolt, see tähendab konditustamata veise- ja vasikaliha ning sealiha töötlejate ja vastuvõtjate makstavast maksulaadsest lõivust saadava tulu abil. |
| --- | --- |

(32)

Alates 2002. aasta oktoobrist, kui jõustus 2002. aasta dekreetseadus, rahastati imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamistoiminguid tapakeskuste, konditustamata veise- ja vasikaliha ning sealiha importijate ja ühendusesiseste vahendajate poolt, see tähendab konditustamata veise- ja vasikaliha ning sealiha töötlejate ja vastuvõtjate makstavast maksulaadsest lõivust saadava tulu abil.

| (33) | Portugali ametiasutused teatasid 20. jaanuari 2003. aasta kirjas, et lõivu tasumisest olid vabastatud järgmised ettevõtjad:






  — | tapakeskused, mille puhul on tagatud kõikide kõnealuste kõrvalsaaduste, välja arvatud eririskiga tooraine kogumine, töötlemine ja hävitamine oma ruumides või tükeldamistöökodades; need on üksused, kes on loonud oma kõrvalsaadusi ise töödelda võimaldavad tingimused (vt 2002. aasta dekreetseaduse 2. lisa punkti 2); |
| --- | --- | --- |

(33)

Portugali ametiasutused teatasid 20. jaanuari 2003. aasta kirjas, et lõivu tasumisest olid vabastatud järgmised ettevõtjad:

—

tapakeskused, mille puhul on tagatud kõikide kõnealuste kõrvalsaaduste, välja arvatud eririskiga tooraine kogumine, töötlemine ja hävitamine oma ruumides või tükeldamistöökodades; need on üksused, kes on loonud oma kõrvalsaadusi ise töödelda võimaldavad tingimused (vt 2002. aasta dekreetseaduse 2. lisa punkti 2);

| — | konditustatud liha importijad ja ühendusesisesed vahendajad, sest nende puhul ei teki kõrvalsaadusi, mida tuleb ühenduse ja riiklike õigusaktide kohaselt kohustuslikus korras töödelda. |
| --- | --- |

—

konditustatud liha importijad ja ühendusesisesed vahendajad, sest nende puhul ei teki kõrvalsaadusi, mida tuleb ühenduse ja riiklike õigusaktide kohaselt kohustuslikus korras töödelda.

| (34) | Lõivust saadava tulu täpsema kasutamise kohta märkisid Portugali ametiasutused, et seda kasutati üksnes imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste, sealhulgas eririskiga tooraine kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenustega seotud toimingute rahastamiseks. |
| --- | --- |

(34)

Lõivust saadava tulu täpsema kasutamise kohta märkisid Portugali ametiasutused, et seda kasutati üksnes imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste, sealhulgas eririskiga tooraine kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenustega seotud toimingute rahastamiseks.

| (35) | Järgnevalt on toodud 2002. aasta dekreetseaduse 1. lisas esitatud lõivusummad, mille suurus on kindlaks määratud proportsionaalselt asjaomase liigi kaalu ja kasutusalaga:










  (eurodes) |
| --- | --- |
| Liik/laad | Veised | Sead | Lambad/kitsed | Kodu-linnud | Muud |
| Lõivusum-ma rümba kg kohta | 0,05 | 0,04 | 0,03 | 0,06 | 0,06 |

(35)

Järgnevalt on toodud 2002. aasta dekreetseaduse 1. lisas esitatud lõivusummad, mille suurus on kindlaks määratud proportsionaalselt asjaomase liigi kaalu ja kasutusalaga:

(eurodes)

Liik/laad

Veised

Sead

Lambad/kitsed

Kodu-linnud

Muud

Lõivusum-ma rümba kg kohta

0,05

0,04

0,03

0,06

0,06

| (36) | Eririskiga tooraine kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenuste rahastamiseks on dekreetseaduse nr 197/2002 artikli 2 lõikes 2 sätestatud kord, mille kohaselt kohaldatakse eraldi kõikide tapakeskuste suhtes 0,30 euro suurust ühetaolist lõivu eririskiga tooraine ühe kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

(36)

Eririskiga tooraine kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenuste rahastamiseks on dekreetseaduse nr 197/2002 artikli 2 lõikes 2 sätestatud kord, mille kohaselt kohaldatakse eraldi kõikide tapakeskuste suhtes 0,30 euro suurust ühetaolist lõivu eririskiga tooraine ühe kilogrammi kohta.

| (37) | Kõik maksud makstakse pöördmaksustamise kaudu avalik-õiguslikule asutusele Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA). Ettevõtjate makstav lõiv läheb vahetult INGA-le ja moodustab asutuse tulud. |
| --- | --- |

(37)

Kõik maksud makstakse pöördmaksustamise kaudu avalik-õiguslikule asutusele Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA). Ettevõtjate makstav lõiv läheb vahetult INGA-le ja moodustab asutuse tulud.

| (38) | Nagu on osutatud käesoleva otsuse põhjendustes 32 ja 33, on 2002. aasta dekreetseaduse artiklis 4 täpsustatud, et tapakeskustel on võimalus ühineda ning kasutada kõrvalsaaduste kogumiseks, vedamiseks, töötlemiseks ja hävitamiseks vahetult kolmandate isikute pakutavaid teenuseid või teha kõigi kõrvalsaaduste puhul, välja arvatud eririskiga tooraine, kõnealused toimingud ise, pidades silmas kehtivate õigusaktide sätteid. Kui tapakeskused teevad oma ettevõttes tekkinud kõrvalsaaduste, välja arvatud eririskiga tooraine kogumis-, töötlemis- ja hävitamistoiminguid ise, on nende makstava lõivu suurus 2002. aasta dekreetseaduse 2. lisas kindlaks määratud järgmiselt:










  (eurodes) |
| --- | --- |
| Liik/laad | Veised | Sead | Lambad/kitsed | Kodulinnud | Muud |
| Lõivusumma rümba kg kohta | 0,03 | 0,02 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |

(38)

Nagu on osutatud käesoleva otsuse põhjendustes 32 ja 33, on 2002. aasta dekreetseaduse artiklis 4 täpsustatud, et tapakeskustel on võimalus ühineda ning kasutada kõrvalsaaduste kogumiseks, vedamiseks, töötlemiseks ja hävitamiseks vahetult kolmandate isikute pakutavaid teenuseid või teha kõigi kõrvalsaaduste puhul, välja arvatud eririskiga tooraine, kõnealused toimingud ise, pidades silmas kehtivate õigusaktide sätteid. Kui tapakeskused teevad oma ettevõttes tekkinud kõrvalsaaduste, välja arvatud eririskiga tooraine kogumis-, töötlemis- ja hävitamistoiminguid ise, on nende makstava lõivu suurus 2002. aasta dekreetseaduse 2. lisas kindlaks määratud järgmiselt:

(eurodes)

Liik/laad

Veised

Sead

Lambad/kitsed

Kodulinnud

Muud

Lõivusumma rümba kg kohta

0,03

0,02

0,00

0,00

0,00

| (39) | Kui tapamajad teevad kõigi oma ettevõttes ja tükeldamistöökodades tekkinud kõrvalsaaduste, välja arvatud eririskiga tooraine kogumis-, töötlemis- ja hävitamistoiminguid ise, on nad kõnealuse lõivu tasumisest täielikult vabastatud. |
| --- | --- |

(39)

Kui tapamajad teevad kõigi oma ettevõttes ja tükeldamistöökodades tekkinud kõrvalsaaduste, välja arvatud eririskiga tooraine kogumis-, töötlemis- ja hävitamistoiminguid ise, on nad kõnealuse lõivu tasumisest täielikult vabastatud.

| (40) | 2002. aasta dekreetseaduse artikli 5 kohaselt vastutab INGA tapamajade makstava lõivu tasumise järelevalve eest ning tapakeskused peavad selle võimaldamiseks ajakohastatud registreid rümpade arvu ja nende kaalu kohta. INGA pädevuses on samuti järelevalve imporditoimingute ja Euroopa Liidu liikmesriikidest pärinevate toodete vastuvõtmise korral makstava lõivu tasumise üle ning vahendajate ja vastuvõtjate ülesanne on pidada tehtud toimingute kohta ajakohastatud registrit. |
| --- | --- |

(40)

2002. aasta dekreetseaduse artikli 5 kohaselt vastutab INGA tapamajade makstava lõivu tasumise järelevalve eest ning tapakeskused peavad selle võimaldamiseks ajakohastatud registreid rümpade arvu ja nende kaalu kohta. INGA pädevuses on samuti järelevalve imporditoimingute ja Euroopa Liidu liikmesriikidest pärinevate toodete vastuvõtmise korral makstava lõivu tasumise üle ning vahendajate ja vastuvõtjate ülesanne on pidada tehtud toimingute kohta ajakohastatud registrit.

| (41) | Kui tapakeskused kasutavad nimetatud võimalust, peavad nad eelnevalt esitama INGA-le vastavad projektid ning nõustuma mis tahes kontrollimeetme rakendamisega pädeva ametiasutuse poolt. |
| --- | --- |

(41)

Kui tapakeskused kasutavad nimetatud võimalust, peavad nad eelnevalt esitama INGA-le vastavad projektid ning nõustuma mis tahes kontrollimeetme rakendamisega pädeva ametiasutuse poolt.

| (42) | Portugali ametiasutused kinnitasid, et lõivusumma katab üksnes kõnealustele asutustele nende toimingute kulude hüvitamise ning et teenust osutatakse üksnes sellistele ettevõtjatele, kellel tekib kõrvalsaadusi, mille kõrvaldamine on kohustuslik. |
| --- | --- |

(42)

Portugali ametiasutused kinnitasid, et lõivusumma katab üksnes kõnealustele asutustele nende toimingute kulude hüvitamise ning et teenust osutatakse üksnes sellistele ettevõtjatele, kellel tekib kõrvalsaadusi, mille kõrvaldamine on kohustuslik.

| (43) | Lõivust saadava tulu ja sellega rahastatavate teenuste osutamise kulu suuruse vahekorra kohta teatasid Portugali ametiasutused, et 2002. aasta dekreetseaduse 1. ja 2. lisas sätestatud lõivude ja artikli 2 lõikes 2 eririskiga tooraine kohta kehtestatud lõivude summad arvestatakse osutatavate teenustega seotud tegelike kulude põhjal, pidades silmas iga konkreetse loomaliigi puhul tekkivate kõrvalsaaduste laadi ja asjaolu, kas tegemist on asjassepuutuvate kõrvalsaadustega või mitte. |
| --- | --- |

(43)

Lõivust saadava tulu ja sellega rahastatavate teenuste osutamise kulu suuruse vahekorra kohta teatasid Portugali ametiasutused, et 2002. aasta dekreetseaduse 1. ja 2. lisas sätestatud lõivude ja artikli 2 lõikes 2 eririskiga tooraine kohta kehtestatud lõivude summad arvestatakse osutatavate teenustega seotud tegelike kulude põhjal, pidades silmas iga konkreetse loomaliigi puhul tekkivate kõrvalsaaduste laadi ja asjaolu, kas tegemist on asjassepuutuvate kõrvalsaadustega või mitte.

| (44) | Portugali ametiasutuste väitel on kõnealune rahastamine täiel määral üldhuvi esindava avaliku teenusega seotud tegeliku kulu hüvitamine teenuse kasutajate poolt. Maksukohustuslastest ettevõtjate makstud summad on otseselt proportsionaalsed avaliku teenuse osutajale üle antud jäätmete kogusega ja nende likvideerimise tegelike kuludega. Nende väidete tõendamiseks esitasid Portugali ametiasutused ajavahemiku 1999–2005 kohta arvandmetega dokumente, mis kajastasid osutatud teenustega seotud kulusid, ja 2003. aasta kohta arvandmetega dokumendi imporditud tooteid ja siseriiklikke tooteid hõlmavate eri kõrvalsaaduste pealt võetavast maksust saadud tulu kohta. |
| --- | --- |

(44)

Portugali ametiasutuste väitel on kõnealune rahastamine täiel määral üldhuvi esindava avaliku teenusega seotud tegeliku kulu hüvitamine teenuse kasutajate poolt. Maksukohustuslastest ettevõtjate makstud summad on otseselt proportsionaalsed avaliku teenuse osutajale üle antud jäätmete kogusega ja nende likvideerimise tegelike kuludega. Nende väidete tõendamiseks esitasid Portugali ametiasutused ajavahemiku 1999–2005 kohta arvandmetega dokumente, mis kajastasid osutatud teenustega seotud kulusid, ja 2003. aasta kohta arvandmetega dokumendi imporditud tooteid ja siseriiklikke tooteid hõlmavate eri kõrvalsaaduste pealt võetavast maksust saadud tulu kohta.

| (45) | Küsimuse kohta, kas imporditud toodete suhtes kohaldati abimeedet samaväärselt siseriiklike toodetega, vastasid Portugali ametiasutused, et lähtuvalt „saastaja maksab” põhimõttest peegeldavad tapamajade ning konditustamata liha importijate ja ühendusesiseste vahendajate suhtes kohaldatavad lõivud kõiki tekkinud kõrvalsaaduste töötlemisega seotud kulusid kogu tootmisprotsessi kestel kuni lõpptarbijani. |
| --- | --- |

(45)

Küsimuse kohta, kas imporditud toodete suhtes kohaldati abimeedet samaväärselt siseriiklike toodetega, vastasid Portugali ametiasutused, et lähtuvalt „saastaja maksab” põhimõttest peegeldavad tapamajade ning konditustamata liha importijate ja ühendusesiseste vahendajate suhtes kohaldatavad lõivud kõiki tekkinud kõrvalsaaduste töötlemisega seotud kulusid kogu tootmisprotsessi kestel kuni lõpptarbijani.

| (46) | Konditustamata liha import eeldab Portugali ametiasutuste väitel kõrvalsaaduste teket ning selle puhul osutatakse seega kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenust, mis õigustab kõnealuse lõivu kohaldamist. |
| --- | --- |

(46)

Konditustamata liha import eeldab Portugali ametiasutuste väitel kõrvalsaaduste teket ning selle puhul osutatakse seega kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenust, mis õigustab kõnealuse lõivu kohaldamist.

| (47) | Portugali ametiasutused on seisukohal, et rahastatud tegevused esindavad avalikku huvi, sest pärast BSE kriisi on ilmnenud, et tapamajade sanitaarjäätmete kõrvaldamine peaks kuuluma riigi avalik-õiguslike ülesannete hulka tulenevalt selle olulisusest inimeste ja loomade tervise ja keskkonna kaitsmisel. |
| --- | --- |

(47)

Portugali ametiasutused on seisukohal, et rahastatud tegevused esindavad avalikku huvi, sest pärast BSE kriisi on ilmnenud, et tapamajade sanitaarjäätmete kõrvaldamine peaks kuuluma riigi avalik-õiguslike ülesannete hulka tulenevalt selle olulisusest inimeste ja loomade tervise ja keskkonna kaitsmisel.

| (48) | 2002. aasta dekreetseadusega kehtestatud kord tühistati 7. oktoobri 2003. aasta dekreetseadusega nr 244/2003 (15) (edaspidi „2003. aasta dekreetseadus”), mis jõustus 22. oktoobril 2003. Viimati nimetatud dekreetseadusega kehtestati muuks otstarbeks kui inimtoiduks kasutatavate loomsete kõrvalsaaduste kohta üldine korraldus ja üleminekukorraldus. |
| --- | --- |

(48)

2002. aasta dekreetseadusega kehtestatud kord tühistati 7. oktoobri 2003. aasta dekreetseadusega nr 244/2003 (15) (edaspidi „2003. aasta dekreetseadus”), mis jõustus 22. oktoobril 2003. Viimati nimetatud dekreetseadusega kehtestati muuks otstarbeks kui inimtoiduks kasutatavate loomsete kõrvalsaaduste kohta üldine korraldus ja üleminekukorraldus.

| (49) | Üldise korraldusega nähti ette, et tapakeskused, tükeldamistöökojad, haudekeskused ja munatööstusettevõtjad peavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002 kohaselt tegema omaalgatuslikult või kolmandate isikute vahendusel konkreetses üksuses tekkinud 1., 2. ja 3. kategooria materjali kogumise, vedamise, ladustamise, käitlemise, töötlemise ja hävitamisega seotud toiminguid, mida rakendatakse veterinaaria peadirektoraadile eelnevalt heakskiitmiseks esitatud kava alusel. |
| --- | --- |

(49)

Üldise korraldusega nähti ette, et tapakeskused, tükeldamistöökojad, haudekeskused ja munatööstusettevõtjad peavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002 kohaselt tegema omaalgatuslikult või kolmandate isikute vahendusel konkreetses üksuses tekkinud 1., 2. ja 3. kategooria materjali kogumise, vedamise, ladustamise, käitlemise, töötlemise ja hävitamisega seotud toiminguid, mida rakendatakse veterinaaria peadirektoraadile eelnevalt heakskiitmiseks esitatud kava alusel.

| (50) | Tapakeskused, tükeldamistöökojad, haudekeskused ja munatööstusettevõtjad peavad koostama 3. kategooria materjali hävitamise või taaskasutamise kava, mille veterinaaria peadirektoraat kinnitab 90 päeva jooksul alates 2003. aasta dekreetseaduse jõustumisest või ettevõtja tegevuse alguskuupäevast. 2002. aasta dekreetseaduse kohaselt tagab INGA kuni kava kinnitamiseni veterinaaria peadirektoraadi poolt 3. kategooria materjali puhul kõrvalsaaduste kogumise, vedamise, ajutise ladustamise ja hävitamise. Enne 3. kategooria materjale hõlmava kava kinnitamist peavad tapakeskuste, tükeldamistöökodade, haudekeskuste ja munatööstusettevõtjate omanikud maksma 2002. aasta dekreetseaduse 1. lisas sätestatud makse, välja arvatud need ettevõtjad, kelle suhtes on kehtestatud dekreetseadusega ettenähtud alternatiivne maksukorraldus ja kes peavad maksma 2002. aasta dekreetseaduse 2. lisas sätestatud makse. |
| --- | --- |

(50)

Tapakeskused, tükeldamistöökojad, haudekeskused ja munatööstusettevõtjad peavad koostama 3. kategooria materjali hävitamise või taaskasutamise kava, mille veterinaaria peadirektoraat kinnitab 90 päeva jooksul alates 2003. aasta dekreetseaduse jõustumisest või ettevõtja tegevuse alguskuupäevast. 2002. aasta dekreetseaduse kohaselt tagab INGA kuni kava kinnitamiseni veterinaaria peadirektoraadi poolt 3. kategooria materjali puhul kõrvalsaaduste kogumise, vedamise, ajutise ladustamise ja hävitamise. Enne 3. kategooria materjale hõlmava kava kinnitamist peavad tapakeskuste, tükeldamistöökodade, haudekeskuste ja munatööstusettevõtjate omanikud maksma 2002. aasta dekreetseaduse 1. lisas sätestatud makse, välja arvatud need ettevõtjad, kelle suhtes on kehtestatud dekreetseadusega ettenähtud alternatiivne maksukorraldus ja kes peavad maksma 2002. aasta dekreetseaduse 2. lisas sätestatud makse.

| (51) | Üleminekukorralduse kohaselt peab INGA tagama teenuste osutamise ka 1. ja 2. kategooria materjalide puhul. |
| --- | --- |

(51)

Üleminekukorralduse kohaselt peab INGA tagama teenuste osutamise ka 1. ja 2. kategooria materjalide puhul.

| (52) | 1. ja 2. kategooria materjali puhul peavad tapakeskused ja tükeldamistöökojad esitama kõrvalsaaduste hävitamise või taaskasutamise kava 30 päeva jooksul alates üleminekuperioodi lõppemisest 2005. aasta novembris. Enne kava kinnitamist peavad nad 1. ja 2. kategooria materjalide pealt maksma maksu, mille suurus on 0,35 eurot/kg. Samas vabastatakse hävitamis- või taaskasutamiskava kinnitamisel kõnealused maksukohustuslased maksust täielikult. |
| --- | --- |

(52)

1. ja 2. kategooria materjali puhul peavad tapakeskused ja tükeldamistöökojad esitama kõrvalsaaduste hävitamise või taaskasutamise kava 30 päeva jooksul alates üleminekuperioodi lõppemisest 2005. aasta novembris. Enne kava kinnitamist peavad nad 1. ja 2. kategooria materjalide pealt maksma maksu, mille suurus on 0,35 eurot/kg. Samas vabastatakse hävitamis- või taaskasutamiskava kinnitamisel kõnealused maksukohustuslased maksust täielikult.

| (53) | Kui tapakeskused ja tükeldamistöökojad esitavad veterinaaria peadirektoraadile kava, milles on näidatud 1. ja 2. kategooria materjalide likvideerimiseks vajalikud toimingud, võtavad nad endale kohustuse kanda nende tegevustega seotud kulud ja nõustuvad ametiasutuste poolt nende suhtes kohaldatavate kontrollimeetmetega. 2003. aasta dekreetseaduse artikli 3 lõike 4 kohaselt lõpeb nimetatud korra kohaldamine kahe aasta möödumisel dekreetseaduse jõustumisest. |
| --- | --- |

(53)

Kui tapakeskused ja tükeldamistöökojad esitavad veterinaaria peadirektoraadile kava, milles on näidatud 1. ja 2. kategooria materjalide likvideerimiseks vajalikud toimingud, võtavad nad endale kohustuse kanda nende tegevustega seotud kulud ja nõustuvad ametiasutuste poolt nende suhtes kohaldatavate kontrollimeetmetega. 2003. aasta dekreetseaduse artikli 3 lõike 4 kohaselt lõpeb nimetatud korra kohaldamine kahe aasta möödumisel dekreetseaduse jõustumisest.

| (54) | 2003. aasta dekreetseadusega kehtestatud üleminekuperiood lõppes 2005. aasta novembris. Portugali ametiasutused teatasid 1. aprilli 2011. aasta kirjas, et alates 2003. aasta dekreetseadusega kehtestatud üleminekuperioodi lõppemisest kannavad tapakeskuste ja tükeldamistöökodade kõrvalsaaduste hävitamisega seotud kulusid sektori ettevõtjad, töödeldes kõrvalsaadused biokütuseks ja eksportides kõrvalsaadustest valmistatud jahu. |
| --- | --- |

(54)

2003. aasta dekreetseadusega kehtestatud üleminekuperiood lõppes 2005. aasta novembris. Portugali ametiasutused teatasid 1. aprilli 2011. aasta kirjas, et alates 2003. aasta dekreetseadusega kehtestatud üleminekuperioodi lõppemisest kannavad tapakeskuste ja tükeldamistöökodade kõrvalsaaduste hävitamisega seotud kulusid sektori ettevõtjad, töödeldes kõrvalsaadused biokütuseks ja eksportides kõrvalsaadustest valmistatud jahu.

| (55) | Menetluse alustamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi selle kohta, kas tegemist on kõnealuste kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenuste osutajatele, tapakeskustele, tükeldamistöökodadele, konditustamata veise- ja vasikaliha, sealiha ja kodulinnuliha importijatele ja ühendusesisestele vahendajatele antava abiga ning kas see võimalik abi on kehtivate õigusaktidega kokkusobiv. |
| --- | --- |

(55)

Menetluse alustamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi selle kohta, kas tegemist on kõnealuste kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenuste osutajatele, tapakeskustele, tükeldamistöökodadele, konditustamata veise- ja vasikaliha, sealiha ja kodulinnuliha importijatele ja ühendusesisestele vahendajatele antava abiga ning kas see võimalik abi on kehtivate õigusaktidega kokkusobiv.

| (56) | Eeskätt esitas komisjon uuesti esimese teabenõudeotsusega sõnastatud küsimused. Selles osas, mis hõlmas kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenuseid pakkuvatele teenuseosutajatele antavat abi, väljendas komisjon eeskätt Altmarki kohtuotsust (16) silmas pidades kahtlusi Portugali ametiasutuste väljendatud seisukoha kohta, mille kohaselt on tegemist üldhuvi esindavate teenustega. Tapakeskustele, tükeldamistöökodadele ja konditustamata veise- ja vasikaliha, sealiha ja kodulinnuliha importijatele ning kõnealuse sektori ühendusesisestele vahendajatele antava abi puhul väljendas komisjon kahtlusi seoses väitega, et majandussektori ettevõtjate poolt lõivuna makstava maksu summa vastab kõrvalsaaduste kogumisteenuse osutaja tegelikele majanduskuludele, ning palus esitada selle kohta arvandmed. Lõpuks väljendas komisjon kahtlusi loomakasvatajatele antava abi suhtes, mis tuleneb eelistest, mida kõnealune kehtestatud süsteem neile pakub, võttes arvesse asjaolu, et loomakasvatajatele kõnealust lõivu ei kohaldatud. |
| --- | --- |

(56)

Eeskätt esitas komisjon uuesti esimese teabenõudeotsusega sõnastatud küsimused. Selles osas, mis hõlmas kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenuseid pakkuvatele teenuseosutajatele antavat abi, väljendas komisjon eeskätt Altmarki kohtuotsust (16) silmas pidades kahtlusi Portugali ametiasutuste väljendatud seisukoha kohta, mille kohaselt on tegemist üldhuvi esindavate teenustega. Tapakeskustele, tükeldamistöökodadele ja konditustamata veise- ja vasikaliha, sealiha ja kodulinnuliha importijatele ning kõnealuse sektori ühendusesisestele vahendajatele antava abi puhul väljendas komisjon kahtlusi seoses väitega, et majandussektori ettevõtjate poolt lõivuna makstava maksu summa vastab kõrvalsaaduste kogumisteenuse osutaja tegelikele majanduskuludele, ning palus esitada selle kohta arvandmed. Lõpuks väljendas komisjon kahtlusi loomakasvatajatele antava abi suhtes, mis tuleneb eelistest, mida kõnealune kehtestatud süsteem neile pakub, võttes arvesse asjaolu, et loomakasvatajatele kõnealust lõivu ei kohaldatud.

| (57) | Seejärel vaatles komisjon eelanalüüsi korras kõnealuste meetmete kokkusobivust alates 1998. aastast kohaldatavate suunistega ja leidis menetluse alustamise etapil, et tal ei ole piisavalt teavet meetmete kokkusobivuse kohta otsuse tegemiseks. |
| --- | --- |

(57)

Seejärel vaatles komisjon eelanalüüsi korras kõnealuste meetmete kokkusobivust alates 1998. aastast kohaldatavate suunistega ja leidis menetluse alustamise etapil, et tal ei ole piisavalt teavet meetmete kokkusobivuse kohta otsuse tegemiseks.

III.   PORTUGALI ESITATUD MÄRKUSED

| (58) | Oma märkustes meenutasid Portugali ametiasutused esmalt 1998. aastal BSE tõttu Portugalis välja kujunenud erakorralist olukorda. Eeskätt mainisid ametiasutused otsust 98/653/EÜ, millega keelati Portugali territooriumilt teatavate toodete, sealhulgas liha- ja kondijahu saatmine teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse nii eraldi toodetena kui ka muudes toodetes sisalduvana. Sellega seoses koostas Portugal BSE vaatluse, kontrolli ja likvideerimise kava, mille kinnitas komisjoni alaline veterinaarkomitee. 18. aprillil 2001 otsustas komisjon pikendada Portugali suhtes kehtestatud embargot. Piirangud kaotati alles 2004. aastal komisjoni määruse (EÜ) nr 1993/2004 (17) vastuvõtmisega. |
| --- | --- |

(58)

Oma märkustes meenutasid Portugali ametiasutused esmalt 1998. aastal BSE tõttu Portugalis välja kujunenud erakorralist olukorda. Eeskätt mainisid ametiasutused otsust 98/653/EÜ, millega keelati Portugali territooriumilt teatavate toodete, sealhulgas liha- ja kondijahu saatmine teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse nii eraldi toodetena kui ka muudes toodetes sisalduvana. Sellega seoses koostas Portugal BSE vaatluse, kontrolli ja likvideerimise kava, mille kinnitas komisjoni alaline veterinaarkomitee. 18. aprillil 2001 otsustas komisjon pikendada Portugali suhtes kehtestatud embargot. Piirangud kaotati alles 2004. aastal komisjoni määruse (EÜ) nr 1993/2004 (17) vastuvõtmisega.

| (59) | Eelnevast tulenevalt rõhutas Portugal asjaolu, et kõikide ajavahemikul 1998–2004 võetud meetmete eesmärgiks oli võidelda rahvatervist ohustava kiireloomulise olukorraga. Seetõttu soovis Portugali valitsus kehtestada meetmed võimalikult kiiresti, kuni ettevõtjad organiseeruvad ja hakkavad vajalikke meetmeid ise rakendama, kusjuures need jäävad endiselt riigi kontrolli alla. Portugali ametiasutused on seisukohal, et rahvatervise kaitse seisab mis tahes muust õiguslikust ülesandest kõrgemal ja et see õigustab erandi tegemist riigiabi andmise eeskirjadest. |
| --- | --- |

(59)

Eelnevast tulenevalt rõhutas Portugal asjaolu, et kõikide ajavahemikul 1998–2004 võetud meetmete eesmärgiks oli võidelda rahvatervist ohustava kiireloomulise olukorraga. Seetõttu soovis Portugali valitsus kehtestada meetmed võimalikult kiiresti, kuni ettevõtjad organiseeruvad ja hakkavad vajalikke meetmeid ise rakendama, kusjuures need jäävad endiselt riigi kontrolli alla. Portugali ametiasutused on seisukohal, et rahvatervise kaitse seisab mis tahes muust õiguslikust ülesandest kõrgemal ja et see õigustab erandi tegemist riigiabi andmise eeskirjadest.

| (60) | Portugali väitel vältis otsuse 98/653/EÜ ja selle kehtivust pikendavate järjestikuste õigusaktide vastuvõtmine sellise olukorra teket, kus Portugali ametiasutuste poolt BSE kriisi lahendamiseks võetud meetmed hakanuks häirima turu toimimist ja mõjutanuks seetõttu liikmesriikide vahelist kaubandust. Portugal väidab, et kuna nimetatud toodete väljasaatmise suhtes oli kehtestatud embargo, ei saanud kaubavahetust tegelikult toimuda ning seetõttu ei saanud esineda ka konkurentsi moonutamist. |
| --- | --- |

(60)

Portugali väitel vältis otsuse 98/653/EÜ ja selle kehtivust pikendavate järjestikuste õigusaktide vastuvõtmine sellise olukorra teket, kus Portugali ametiasutuste poolt BSE kriisi lahendamiseks võetud meetmed hakanuks häirima turu toimimist ja mõjutanuks seetõttu liikmesriikide vahelist kaubandust. Portugal väidab, et kuna nimetatud toodete väljasaatmise suhtes oli kehtestatud embargo, ei saanud kaubavahetust tegelikult toimuda ning seetõttu ei saanud esineda ka konkurentsi moonutamist.

| (61) | Esiteks osutab Portugal, et 1998. aastal ei antud mingit abi, ja toob selle tõenduseks 4. detsembri 1998. aasta dekreetseaduse nr 393-B/98 jõustumiskuupäeva. Alles sellest kuupäevast alates hakkas Portugali riik erandolukorras ja üleminekuperioodi jooksul vastutama kõrvalsaaduste kogumis-, töötlemis- ja hävitamistoimingute eest. |
| --- | --- |

(61)

Esiteks osutab Portugal, et 1998. aastal ei antud mingit abi, ja toob selle tõenduseks 4. detsembri 1998. aasta dekreetseaduse nr 393-B/98 jõustumiskuupäeva. Alles sellest kuupäevast alates hakkas Portugali riik erandolukorras ja üleminekuperioodi jooksul vastutama kõrvalsaaduste kogumis-, töötlemis- ja hävitamistoimingute eest.

| (62) | Alates 1998. aasta dekreetseaduse jõustumisest kuni dekreetseaduse nr 197/2002 jõustumiseni kattis Portugali riik kõrvalsaaduste kogumise, töötlemise ja hävitamisega seotud kulud. Sellega seoses mainib Portugal, et kõnealuste meetmete rahastamist Portugali riigi poolt tuleks käsitleda lühiajalise lahendusena, kuivõrd rahastamise korda hiljem muudeti, ning et kõnealune lõiv kehtestati mehhanismina, mis võimaldas kanda imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste, sealhulgas eririskiga tooraine kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamisega seotud toimingute rahastamise üle majandussektori esindajatele. |
| --- | --- |

(62)

Alates 1998. aasta dekreetseaduse jõustumisest kuni dekreetseaduse nr 197/2002 jõustumiseni kattis Portugali riik kõrvalsaaduste kogumise, töötlemise ja hävitamisega seotud kulud. Sellega seoses mainib Portugal, et kõnealuste meetmete rahastamist Portugali riigi poolt tuleks käsitleda lühiajalise lahendusena, kuivõrd rahastamise korda hiljem muudeti, ning et kõnealune lõiv kehtestati mehhanismina, mis võimaldas kanda imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste, sealhulgas eririskiga tooraine kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamisega seotud toimingute rahastamise üle majandussektori esindajatele.

| (63) | Kõnealuste meetmetega seotud kulude suuruse kohta mainisid Portugali ametiasutused, et hüvitamise ulatuse arvestuse aluseks olevad parameetrid määrati eelnevalt dekreediga kindlaks ja avaldati ametlikus väljaandes. Portugali ametisasutused tõid välja kolm korraldust (18). Kõnealustes korraldustes on esitatud teenuste hinnad (teenused hõlmavad kõrvalsaaduste kogumist, vedamist, töötlemist ja suurtesse kottidesse pakendamist ning hinnad on antud ühe kilogrammi toote kohta). Arvesse on võetud ka tapakeskustega seostamata loomsete kõrvalsaaduste töötlemise üksuste kantavaid asjaomaseid kulusid. Samuti on arvestatud jooksvaid kulusid, nagu kulutused elektrienergiale ja kütusele, töötasud, kindlustused jne. Need parameetrid on kõikide teenuseosutajate puhul samasugused. Portugali ametiasutused näitasid, et meetmete kasumlikkuse määr jäi vahemikku 30–39,5 %, mis on nende väitel majandustegevuse keskmise kasumimarginaaliga samas suurusjärgus või isegi madalam. Portugali ametiasutused esitasid ka parameetrite rakendusvalemid, millega määrati kindlaks otsustes toodud hinnad. |
| --- | --- |

(63)

Kõnealuste meetmetega seotud kulude suuruse kohta mainisid Portugali ametiasutused, et hüvitamise ulatuse arvestuse aluseks olevad parameetrid määrati eelnevalt dekreediga kindlaks ja avaldati ametlikus väljaandes. Portugali ametisasutused tõid välja kolm korraldust (18). Kõnealustes korraldustes on esitatud teenuste hinnad (teenused hõlmavad kõrvalsaaduste kogumist, vedamist, töötlemist ja suurtesse kottidesse pakendamist ning hinnad on antud ühe kilogrammi toote kohta). Arvesse on võetud ka tapakeskustega seostamata loomsete kõrvalsaaduste töötlemise üksuste kantavaid asjaomaseid kulusid. Samuti on arvestatud jooksvaid kulusid, nagu kulutused elektrienergiale ja kütusele, töötasud, kindlustused jne. Need parameetrid on kõikide teenuseosutajate puhul samasugused. Portugali ametiasutused näitasid, et meetmete kasumlikkuse määr jäi vahemikku 30–39,5 %, mis on nende väitel majandustegevuse keskmise kasumimarginaaliga samas suurusjärgus või isegi madalam. Portugali ametiasutused esitasid ka parameetrite rakendusvalemid, millega määrati kindlaks otsustes toodud hinnad.

| (64) | Kokkuvõttes leiavad Portugali ametiasutused, et võetud abimeetmeid võib nimetada kokkusobivaks, kuivõrd nende suhtes tuleks kohaldada põhimõttest „saastaja maksab” tehtavat erandit, sest antud abide suurus vastas osutatud teenuste maksumusele ning sel ajajärgul kohaldatavad suunised (ühenduse suunised, mis käsitlevad TSE testidega, surnult leitud loomade ja tapamajajäätmetega seotud riigiabi) (19) võimaldasid anda abi, mille osatähtsus ulatub nende lühiajalist iseloomu silmas pidades kuni 100 %protsendini tegelikest kuludest. |
| --- | --- |

(64)

Kokkuvõttes leiavad Portugali ametiasutused, et võetud abimeetmeid võib nimetada kokkusobivaks, kuivõrd nende suhtes tuleks kohaldada põhimõttest „saastaja maksab” tehtavat erandit, sest antud abide suurus vastas osutatud teenuste maksumusele ning sel ajajärgul kohaldatavad suunised (ühenduse suunised, mis käsitlevad TSE testidega, surnult leitud loomade ja tapamajajäätmetega seotud riigiabi) (19) võimaldasid anda abi, mille osatähtsus ulatub nende lühiajalist iseloomu silmas pidades kuni 100 %protsendini tegelikest kuludest.

| (65) | Alates 2002. aasta oktoobrist on kulude katmise õiguslikuks aluseks 2002. aasta dekreetseadus. Portugali ametiasutused on seisukohal, et kõnealuste lõivude puhul on arvesse võetud kõrvalsaaduste töötlemisüksustele asjaomaste toimingute eest makstavaid tasusid. Seejuures leidsid Portugali ametiasutused, et kuna kriisiolukord kestis endiselt, oli riigi sekkumine vahendajana endiselt õigustatud. |
| --- | --- |

(65)

Alates 2002. aasta oktoobrist on kulude katmise õiguslikuks aluseks 2002. aasta dekreetseadus. Portugali ametiasutused on seisukohal, et kõnealuste lõivude puhul on arvesse võetud kõrvalsaaduste töötlemisüksustele asjaomaste toimingute eest makstavaid tasusid. Seejuures leidsid Portugali ametiasutused, et kuna kriisiolukord kestis endiselt, oli riigi sekkumine vahendajana endiselt õigustatud.

| (66) | Sel ajavahemikul läbiviidud simulatsioonide puhul võeti arvesse nii ettevõtjate kantavaid kulusid kui ka mõistliku suurusega kasumit. Portugali ametiasutused esitasid 2003. aasta jaoks kulude ja koormiste põhjal tehtud arvestused, mis näitavad nende väitel kehtestatud uue õigusliku korralduse toimimisel tulude ja kulude tasakaalu ning mille alusel määratakse kindlaks teenuste rahastamiseks kogutavate lõivude suurus. |
| --- | --- |

(66)

Sel ajavahemikul läbiviidud simulatsioonide puhul võeti arvesse nii ettevõtjate kantavaid kulusid kui ka mõistliku suurusega kasumit. Portugali ametiasutused esitasid 2003. aasta jaoks kulude ja koormiste põhjal tehtud arvestused, mis näitavad nende väitel kehtestatud uue õigusliku korralduse toimimisel tulude ja kulude tasakaalu ning mille alusel määratakse kindlaks teenuste rahastamiseks kogutavate lõivude suurus.

| (67) | Portugali ametiasutused väitsid samuti, et linnuliha kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenuste rahastamisallikate hulka ei kuulunud veiste ja sigade tapakeskuste ning rümpade, poolrümpade ja muude konditustamata osade importijate makstud lõivud. Nad täpsustasid, et 2002. aasta dekreetseaduse artikli 2 punkti 1 tuleb tõlgendada, pidades silmas selles osutatud 1. lisa sätteid, ning et lihatootmise kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenust osutavad kolme liiki ettevõtjad: veiste, sigade, lammaste/kitsede ja kodulindude ja muude lihaloomade tapakeskused, veise- ja searümpade ja -poolrümpade ning muude konditustamata osade importijad ning nende toodete ühendusesisesed vahendajad. Kõnealuse dekreetseaduse 1. lisas oli toodud tabel, milles olid ära näidatud kodulindude tapakeskuste suhtes kohaldatavad maksusummad, mis aga ei innustanud ettevõtjaid tegema kodulindude tapmise käigus tekkivate kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamistoiminguid, sest suurema osa imporditud kodulinnurümpade puhul kõrvalsaadusi ei teki. |
| --- | --- |

(67)

Portugali ametiasutused väitsid samuti, et linnuliha kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenuste rahastamisallikate hulka ei kuulunud veiste ja sigade tapakeskuste ning rümpade, poolrümpade ja muude konditustamata osade importijate makstud lõivud. Nad täpsustasid, et 2002. aasta dekreetseaduse artikli 2 punkti 1 tuleb tõlgendada, pidades silmas selles osutatud 1. lisa sätteid, ning et lihatootmise kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenust osutavad kolme liiki ettevõtjad: veiste, sigade, lammaste/kitsede ja kodulindude ja muude lihaloomade tapakeskused, veise- ja searümpade ja -poolrümpade ning muude konditustamata osade importijad ning nende toodete ühendusesisesed vahendajad. Kõnealuse dekreetseaduse 1. lisas oli toodud tabel, milles olid ära näidatud kodulindude tapakeskuste suhtes kohaldatavad maksusummad, mis aga ei innustanud ettevõtjaid tegema kodulindude tapmise käigus tekkivate kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamistoiminguid, sest suurema osa imporditud kodulinnurümpade puhul kõrvalsaadusi ei teki.

| (68) | Portugali ametiasutused väitsid samuti, et kahe erineva lõivu esitamine 2002. aasta dekreetseaduse 2. lisas on põhjendatud tükeldamistöökodades tekkivate kõrvalsaadustega seotud kuludega. |
| --- | --- |

(68)

Portugali ametiasutused väitsid samuti, et kahe erineva lõivu esitamine 2002. aasta dekreetseaduse 2. lisas on põhjendatud tükeldamistöökodades tekkivate kõrvalsaadustega seotud kuludega.

| (69) | Portugali ametiasutused rõhutasid, et 2002. ja 2003. aasta dekreetseaduse kohaselt ei kohaldatud loomakasvatajate suhtes mingeid lõivusid, kuigi kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamiskulud jagunesid reaalselt kogu lihatootmisvaldkonna peale tervikuna. Portugali ametiasutused esitasid 22. oktoobrist 2002 ja 28. oktoobrist 2003 pärinevad kaks teenuseosutajate arvet, mis tõendavad nende väitel, et tapakeskused suunasid kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamistoimingutega seotud kulud edasi loomakasvatajatele. |
| --- | --- |

(69)

Portugali ametiasutused rõhutasid, et 2002. ja 2003. aasta dekreetseaduse kohaselt ei kohaldatud loomakasvatajate suhtes mingeid lõivusid, kuigi kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamiskulud jagunesid reaalselt kogu lihatootmisvaldkonna peale tervikuna. Portugali ametiasutused esitasid 22. oktoobrist 2002 ja 28. oktoobrist 2003 pärinevad kaks teenuseosutajate arvet, mis tõendavad nende väitel, et tapakeskused suunasid kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamistoimingutega seotud kulud edasi loomakasvatajatele.

| (70) | Lõpuks kinnitasid Portugali ametiasutused, et teenuseid osutanud ettevõtjad ei kasutanud mingeid ressursse oma muude võimalike tegevuste toetuseks, sest kõnealused ettevõtjad tegelesid üksnes loomsete kõrvalsaaduste kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamisega. |
| --- | --- |

(70)

Lõpuks kinnitasid Portugali ametiasutused, et teenuseid osutanud ettevõtjad ei kasutanud mingeid ressursse oma muude võimalike tegevuste toetuseks, sest kõnealused ettevõtjad tegelesid üksnes loomsete kõrvalsaaduste kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamisega.

| (71) | Portugal märkis samuti, et 2003. aasta dekreetseadusega kehtestatud üleminekukorraldus lõppes 2005. aasta novembris ning et pärast seda võtsid ettevõtjad, kus kõrvalsaadused tekkisid, täiel määral üle vastutuse toimingute eest, mille riik oli nende asemel ajutiselt enda kanda võtnud. Alates 2005. aasta novembrist katavad ettevõtjad ise kõik asjaomased kulud, kasutades selleks ressursse, mida saadakse jäätmetest valmistatud biokütusest ning liha- ja kondijahu ekspordist. |
| --- | --- |

(71)

Portugal märkis samuti, et 2003. aasta dekreetseadusega kehtestatud üleminekukorraldus lõppes 2005. aasta novembris ning et pärast seda võtsid ettevõtjad, kus kõrvalsaadused tekkisid, täiel määral üle vastutuse toimingute eest, mille riik oli nende asemel ajutiselt enda kanda võtnud. Alates 2005. aasta novembrist katavad ettevõtjad ise kõik asjaomased kulud, kasutades selleks ressursse, mida saadakse jäätmetest valmistatud biokütusest ning liha- ja kondijahu ekspordist.

| (72) | Kokkuvõttes leiavad Portugali ametiasutused, et nad on täitnud kohaldatavates suunistes sätestatud tingimusi, sest ettevõtjad, kus kõrvalsaadused tekivad, hakkasid kehtestatud lõivu abil järk-järgult ise kandma kõrvalsaaduste hävitamisega seotud kulusid. |
| --- | --- |

(72)

Kokkuvõttes leiavad Portugali ametiasutused, et nad on täitnud kohaldatavates suunistes sätestatud tingimusi, sest ettevõtjad, kus kõrvalsaadused tekivad, hakkasid kehtestatud lõivu abil järk-järgult ise kandma kõrvalsaaduste hävitamisega seotud kulusid.

IV.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (73) | ETSA esitas oma märkused 15. juuni 2009. aasta kirjas. ETSA kontsern hõlmab kaht ettevõtjat: ITS (Indústria Transformadora de Subprodutos Animais, SA) ja SEBOL (Comércio e Indústria de Sebo, SA). Need ettevõtjad osutavad Portugalis 1., 2. ja 3. kategooria loomsete kõrvalsaaduste kogumis-, töötlemis- ja hävitamisteenust ning kuuluvad ettevõtjate hulka, kellele riik usaldas kõnealuste teenuste osutamise vaadeldaval ajavahemikul. Seega on ETSA riigi tehtavate väljamaksete saaja ja kuulub menetluse C 3/09 huvitatud isikute hulka. |
| --- | --- |

(73)

ETSA esitas oma märkused 15. juuni 2009. aasta kirjas. ETSA kontsern hõlmab kaht ettevõtjat: ITS (Indústria Transformadora de Subprodutos Animais, SA) ja SEBOL (Comércio e Indústria de Sebo, SA). Need ettevõtjad osutavad Portugalis 1., 2. ja 3. kategooria loomsete kõrvalsaaduste kogumis-, töötlemis- ja hävitamisteenust ning kuuluvad ettevõtjate hulka, kellele riik usaldas kõnealuste teenuste osutamise vaadeldaval ajavahemikul. Seega on ETSA riigi tehtavate väljamaksete saaja ja kuulub menetluse C 3/09 huvitatud isikute hulka.

| (74) | Esmalt meenutas ETSA BSE kriisiga seotud asjaolusid, mille tagajärjel Portugal oli sunnitud kehtestama ennetavad meetmed (sealhulgas 1., 2. ja 3. kategooria loomsete kõrvalsaaduste kogumine, vedamine, töötlemine ja hävitamine) haiguse levikuga võitlemiseks ja nakkusohu vähendamiseks, et kaitsta rahvatervist ja looduskeskkonda. Meetmete võtmise aluseks olid suurel määral ühenduse õigusaktide sätted. |
| --- | --- |

(74)

Esmalt meenutas ETSA BSE kriisiga seotud asjaolusid, mille tagajärjel Portugal oli sunnitud kehtestama ennetavad meetmed (sealhulgas 1., 2. ja 3. kategooria loomsete kõrvalsaaduste kogumine, vedamine, töötlemine ja hävitamine) haiguse levikuga võitlemiseks ja nakkusohu vähendamiseks, et kaitsta rahvatervist ja looduskeskkonda. Meetmete võtmise aluseks olid suurel määral ühenduse õigusaktide sätted.

| (75) | Ajavahemikul 1998–2005 tegi INGA ettevõtjatele ITS ja SEBOL otseselt ülesandeks jäätmete kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenuse osutamise. ETSA märkis, et kõikidesse ettevõtjatesse, kes täitsid nõutavate teenuste osutamiseks vajalikke tingimusi, suhtuti võrdsetel alustel. 1998. aasta dekreetseaduse artikli 6 alusel esitas INGA kuni 10. oktoobrini 2002 kehtiva pakkumise kõnealuste teenuste osutamise litsentsi omavatele ettevõtjatele ning kandis sellega seotud kulud. Teenuse eest tasu arvestamise eeskirjad määrati kindlaks ühiskorraldusega nr 96/99 ja teenuse maksumus määrati kindlaks sõltuvalt töödeldava tooraine kogusest. Teenuse osutamise tingimuste muutumisel oli võimalik muuta ka teenuse maksumust. Ettevõtjatele SEBOL ja ITS makstava tasu puhul võeti arvesse ka teenuse osutamisega seotud tehnilisi kulusid, pidades eeskätt silmas kogutavate ja töödeldavate jäätmete kogust ja kaalu ning vajadust rakendada ettevõtetes kohapeal loomakorjuste kogumise süsteemi, mis hõlmas ka korjuste kiireloomulisi kogumismeetmeid looma surmast teatamise korral. |
| --- | --- |

(75)

Ajavahemikul 1998–2005 tegi INGA ettevõtjatele ITS ja SEBOL otseselt ülesandeks jäätmete kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenuse osutamise. ETSA märkis, et kõikidesse ettevõtjatesse, kes täitsid nõutavate teenuste osutamiseks vajalikke tingimusi, suhtuti võrdsetel alustel. 1998. aasta dekreetseaduse artikli 6 alusel esitas INGA kuni 10. oktoobrini 2002 kehtiva pakkumise kõnealuste teenuste osutamise litsentsi omavatele ettevõtjatele ning kandis sellega seotud kulud. Teenuse eest tasu arvestamise eeskirjad määrati kindlaks ühiskorraldusega nr 96/99 ja teenuse maksumus määrati kindlaks sõltuvalt töödeldava tooraine kogusest. Teenuse osutamise tingimuste muutumisel oli võimalik muuta ka teenuse maksumust. Ettevõtjatele SEBOL ja ITS makstava tasu puhul võeti arvesse ka teenuse osutamisega seotud tehnilisi kulusid, pidades eeskätt silmas kogutavate ja töödeldavate jäätmete kogust ja kaalu ning vajadust rakendada ettevõtetes kohapeal loomakorjuste kogumise süsteemi, mis hõlmas ka korjuste kiireloomulisi kogumismeetmeid looma surmast teatamise korral.

| (76) | ETSA rõhutab, et kuigi teenuseosutaja valimine ei toimunud pakkumismenetluse teel, kattis teenuse eest makstav tasu üldiselt vaid vastavad kulud, kuivõrd tulud pärinesid mitmest allikast, mis võimaldas vaevu saavutada mõistlikku ja õiguspärast kasumimäära. ETSA märgib, et teenuste eest makstava tasu suurus tundus neile optimaalsena, sest INGA makstav tasu oli võrreldav samalaadsete teenuste eest makstava Euroopa keskmise tasuga, ning enne 2005. aastat makstud tasud olid ETSA väitel tegelikult väiksemad tasudest, mida maksti samalaadsete teenuste osutamise eest hiljem, kui turureeglite põhjal kujuneva tasumäära kindlaksmääramise lihtsustamiseks korraldati lepingute sõlmimiseks riigihange. |
| --- | --- |

(76)

ETSA rõhutab, et kuigi teenuseosutaja valimine ei toimunud pakkumismenetluse teel, kattis teenuse eest makstav tasu üldiselt vaid vastavad kulud, kuivõrd tulud pärinesid mitmest allikast, mis võimaldas vaevu saavutada mõistlikku ja õiguspärast kasumimäära. ETSA märgib, et teenuste eest makstava tasu suurus tundus neile optimaalsena, sest INGA makstav tasu oli võrreldav samalaadsete teenuste eest makstava Euroopa keskmise tasuga, ning enne 2005. aastat makstud tasud olid ETSA väitel tegelikult väiksemad tasudest, mida maksti samalaadsete teenuste osutamise eest hiljem, kui turureeglite põhjal kujuneva tasumäära kindlaksmääramise lihtsustamiseks korraldati lepingute sõlmimiseks riigihange.

| (77) | Alates 2005. aastast sõlmiti teenuse osutamise lepingud rahvusvaheliste riigihangete menetluste teel. Kuulutati välja kolm pakkumiskutset: veiseid ja hobuslasi hõlmav üleriiklik pakkumiskutse, lambaid ja kitsi hõlmav pakkumiskutse riigi lõunaosas ning lambaid ja kitsi hõlmav pakkumiskutse riigi põhjaosas. ITS esitas oma pakkumuse edukaks pakkujaks osutunud konsortsiumi vahendusel, kellele usaldati teenuslepingu täitmine. Nimetatud kolme jäätmepartii kohta sõlmiti kolm teenuslepingut. Lepinguga hõlmatud toimingutest toob ETSA välja jäätmete kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamise ning neid toiminguid hõlmava järjepideva ja ajakohastatud registri ja arhiivi pidamise. Lepingutingimuste täitmise üle tegi järelevalvet IFAP (Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas). |
| --- | --- |

(77)

Alates 2005. aastast sõlmiti teenuse osutamise lepingud rahvusvaheliste riigihangete menetluste teel. Kuulutati välja kolm pakkumiskutset: veiseid ja hobuslasi hõlmav üleriiklik pakkumiskutse, lambaid ja kitsi hõlmav pakkumiskutse riigi lõunaosas ning lambaid ja kitsi hõlmav pakkumiskutse riigi põhjaosas. ITS esitas oma pakkumuse edukaks pakkujaks osutunud konsortsiumi vahendusel, kellele usaldati teenuslepingu täitmine. Nimetatud kolme jäätmepartii kohta sõlmiti kolm teenuslepingut. Lepinguga hõlmatud toimingutest toob ETSA välja jäätmete kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamise ning neid toiminguid hõlmava järjepideva ja ajakohastatud registri ja arhiivi pidamise. Lepingutingimuste täitmise üle tegi järelevalvet IFAP (Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas).

| (78) | ETSA rõhutab, et teenuse maksumus määrati sõlmitud lepingutes eelnevalt kindlaks objektiivsel ja läbipaistval viisil, võttes arvesse loomade kaalu ja liiki. Hinnad olid ETSA väitel kindlaks määratud turumehhanismide abil ja seeläbi oli tagatud nende nõuetekohane vastavus teenuslepingu ja asjaomaste õigusaktidega ettenähtud avaliku teenuse osutamise kohustusest tingitud kuludele. |
| --- | --- |

(78)

ETSA rõhutab, et teenuse maksumus määrati sõlmitud lepingutes eelnevalt kindlaks objektiivsel ja läbipaistval viisil, võttes arvesse loomade kaalu ja liiki. Hinnad olid ETSA väitel kindlaks määratud turumehhanismide abil ja seeläbi oli tagatud nende nõuetekohane vastavus teenuslepingu ja asjaomaste õigusaktidega ettenähtud avaliku teenuse osutamise kohustusest tingitud kuludele.

| (79) | Nimetatud asjaoludest lähtuvalt on ETSA seisukohal, et ta ei saanud mingit ebaseaduslikku abi ja kõik tema rahalised vahendid pärinesid lihtsalt avaliku teenuse osutamise eest õiguspäraselt makstavatest tasudest. |
| --- | --- |

(79)

Nimetatud asjaoludest lähtuvalt on ETSA seisukohal, et ta ei saanud mingit ebaseaduslikku abi ja kõik tema rahalised vahendid pärinesid lihtsalt avaliku teenuse osutamise eest õiguspäraselt makstavatest tasudest.

V.   HINNANG

1.   ELi TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 KOHASE ABI OLEMASOLU

| (80) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(80)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (81) | ELi toimimise lepingu artiklite 107–109 kohaldamise aluseks sealihasektoris on nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 2759/75 (sealihaturu ühise korralduse kohta) (20) artikkel 21 (määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1913/2005) (21). Artiklite kohaldamise aluseks on nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1254/99 (veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta) (22) artikkel 40 (määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1152/2007) (23). Enne kõnealuse määruse vastuvõtmist kohaldati artikleid selles sektoris nõukogu määruse (EMÜ) nr 805/68 (24) artikli 24 alusel. Artiklite kohaldamise aluseks lamba- ja kitselihasektoris on nõukogu 3. novembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2467/98 (lamba- ja kitselihaturu ühise korralduse kohta) (25) artikkel 22 (määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005). Artiklite kohaldamise aluseks nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EÜ) nr 2777/75 (kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta) (26) artikkel 19 (määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 679/2006) (27). Mainitud määrused kuulutati kehtetuks nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (28) mille artiklis 180 on sätestatud, et eespool osutatud toodete suhtes kohaldatakse riigiabi kohta kehtestatud eeskirju. |
| --- | --- |

(81)

ELi toimimise lepingu artiklite 107–109 kohaldamise aluseks sealihasektoris on nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 2759/75 (sealihaturu ühise korralduse kohta) (20) artikkel 21 (määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1913/2005) (21). Artiklite kohaldamise aluseks on nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1254/99 (veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta) (22) artikkel 40 (määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1152/2007) (23). Enne kõnealuse määruse vastuvõtmist kohaldati artikleid selles sektoris nõukogu määruse (EMÜ) nr 805/68 (24) artikli 24 alusel. Artiklite kohaldamise aluseks lamba- ja kitselihasektoris on nõukogu 3. novembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2467/98 (lamba- ja kitselihaturu ühise korralduse kohta) (25) artikkel 22 (määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005). Artiklite kohaldamise aluseks nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EÜ) nr 2777/75 (kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta) (26) artikkel 19 (määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 679/2006) (27). Mainitud määrused kuulutati kehtetuks nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (28) mille artiklis 180 on sätestatud, et eespool osutatud toodete suhtes kohaldatakse riigiabi kohta kehtestatud eeskirju.

| (82) | Abi laad tuleb kindlaks määrata tapamajajäätmete kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenustest ja nende teenuste rahastamismeetmetest kasu saavate isikute eri kategooriate puhul eraldi. Komisjon leidis, et Portugalis kehtestatud süsteemi puhul on potentsiaalsed kasusaajad järgmised isikute kategooriad:






  — | kõnealuste jäätmete kogumis-, vedamis- ja hävitamisteenust osutavad ettevõtjad; |
| --- | --- | --- |

(82)

Abi laad tuleb kindlaks määrata tapamajajäätmete kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenustest ja nende teenuste rahastamismeetmetest kasu saavate isikute eri kategooriate puhul eraldi. Komisjon leidis, et Portugalis kehtestatud süsteemi puhul on potentsiaalsed kasusaajad järgmised isikute kategooriad:

—

kõnealuste jäätmete kogumis-, vedamis- ja hävitamisteenust osutavad ettevõtjad;

| — | tapakeskused ja tükeldamistöökojad, konditustamata veise- ja vasikaliha ning sealiha ja kodulinnuliha importijad ja ühendusesisesed vahendajad, st konditustamata veise- ja vasikaliha ning sealiha vahendajad/vastuvõtjad; |
| --- | --- |

—

tapakeskused ja tükeldamistöökojad, konditustamata veise- ja vasikaliha ning sealiha ja kodulinnuliha importijad ja ühendusesisesed vahendajad, st konditustamata veise- ja vasikaliha ning sealiha vahendajad/vastuvõtjad;

| — | loomakasvatajad. |
| --- | --- |

—

loomakasvatajad.

| (83) | Menetluse alustamise otsuses eristas komisjon võimalike abimeetmete analüüsimisel abi andmise aja jooksul toimunud arengu põhjal nelja perioodi, pidades silmas ühenduse eri asjakohaste õigussätete kohaldamist. Komisjon võttis arvesse ajavahemikku alates aastast 1998 kuni 31. detsembrini 1999, kuupäevani, mis eelneb päevale, mil jõustusid ühenduse suunised riigiabi kohta põllumajandussektoris; ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2002, kuupäevani, mis eelneb päevale, mil jõustusid ühenduse suunised, mis käsitlevad transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSE) testidega, surnult leitud loomade ja tapamajajäätmetega seotud riigiabi; ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2006, kuupäevani, mis eelneb päevale, mil jõustusid uued põllumajandussuunised 2007–2013, (29) ning ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2007 kuni praeguseni. |
| --- | --- |

(83)

Menetluse alustamise otsuses eristas komisjon võimalike abimeetmete analüüsimisel abi andmise aja jooksul toimunud arengu põhjal nelja perioodi, pidades silmas ühenduse eri asjakohaste õigussätete kohaldamist. Komisjon võttis arvesse ajavahemikku alates aastast 1998 kuni 31. detsembrini 1999, kuupäevani, mis eelneb päevale, mil jõustusid ühenduse suunised riigiabi kohta põllumajandussektoris; ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2002, kuupäevani, mis eelneb päevale, mil jõustusid ühenduse suunised, mis käsitlevad transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSE) testidega, surnult leitud loomade ja tapamajajäätmetega seotud riigiabi; ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2006, kuupäevani, mis eelneb päevale, mil jõustusid uued põllumajandussuunised 2007–2013, (29) ning ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2007 kuni praeguseni.

| (84) | Võttes arvesse Portugali ametiasutuste esitatud lisateavet eelkõige eespool osutatud 2003. aasta dekreetseaduse kohaldamise kohta ja võimalike abimeetmete eri rahastamisviiside kohta, muutis komisjon mõnevõrra varem tehtud ajavahemike eristust ja võtab oma hinnangus iga abimeetmetest kasusaaja puhul arvesse järgmisi ajavahemikke:






  — | ajavahemik alates 9. detsembrist 1998 kuni 9. oktoobrini 2002, mille kestel kohaldati 1998. aasta dekreetseadust; |
| --- | --- | --- |

(84)

Võttes arvesse Portugali ametiasutuste esitatud lisateavet eelkõige eespool osutatud 2003. aasta dekreetseaduse kohaldamise kohta ja võimalike abimeetmete eri rahastamisviiside kohta, muutis komisjon mõnevõrra varem tehtud ajavahemike eristust ja võtab oma hinnangus iga abimeetmetest kasusaaja puhul arvesse järgmisi ajavahemikke:

—

ajavahemik alates 9. detsembrist 1998 kuni 9. oktoobrini 2002, mille kestel kohaldati 1998. aasta dekreetseadust;

| — | ajavahemik alates 10. oktoobrist 2002 kuni 21. oktoobrini 2003, mille kestel kohaldati 2002. aasta dekreetseadust, välja arvatud selle 2. lisa puhul, mille kohaldamisperioodi pikendati seoses 2003. aasta dekreetseaduses sätestatud üleminekuperioodiga; |
| --- | --- |

—

ajavahemik alates 10. oktoobrist 2002 kuni 21. oktoobrini 2003, mille kestel kohaldati 2002. aasta dekreetseadust, välja arvatud selle 2. lisa puhul, mille kohaldamisperioodi pikendati seoses 2003. aasta dekreetseaduses sätestatud üleminekuperioodiga;

| — | ajavahemik alates 22. oktoobrist 2003 kuni 2005. aasta novembrini, mille kestel kohaldati 2003. aasta dekreetseadusega sätestatud üleminekukorraldust. |
| --- | --- |

—

ajavahemik alates 22. oktoobrist 2003 kuni 2005. aasta novembrini, mille kestel kohaldati 2003. aasta dekreetseadusega sätestatud üleminekukorraldust.

1.1.   SELEKTIIVSE EELISE OLEMASOLU

| (85) | Euroopa Kohtu järjepideva kohtupraktika kohaselt loetakse riigiabiks selline sekkumine, mis võib oma olemusest sõltumata otseselt või kaudselt soodustada ettevõtjaid või mida tuleb pidada majanduslikuks eeliseks, mida kasusaajast ettevõtja tavalistes turutingimustes ei saaks (30). Lisaks käsitletakse abina ka meetmeid, mis eri viisil kergendavad ettevõtjal tavaliselt lasuvat maksukoormust ja mis seetõttu, ehkki tegemist ei ole otseses mõttes toetustega, on samalaadsed ja samasuguse mõjuga (31). |
| --- | --- |

(85)

Euroopa Kohtu järjepideva kohtupraktika kohaselt loetakse riigiabiks selline sekkumine, mis võib oma olemusest sõltumata otseselt või kaudselt soodustada ettevõtjaid või mida tuleb pidada majanduslikuks eeliseks, mida kasusaajast ettevõtja tavalistes turutingimustes ei saaks (30). Lisaks käsitletakse abina ka meetmeid, mis eri viisil kergendavad ettevõtjal tavaliselt lasuvat maksukoormust ja mis seetõttu, ehkki tegemist ei ole otseses mõttes toetustega, on samalaadsed ja samasuguse mõjuga (31).

1.1.1.   
  Teenuseosutajatest ettevõtjatele antav selektiivne eelis

| (86) | Komisjon märgib, et kõnealuste jäätmete kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamise näol on tegu majandustegevusega, kuna see seisneb saadava tasu eest teenuse osutamises ning seda on suutelised ellu viima mitmed ühenduse turul tegutsevad ettevõtjad. Neid väiteid toetab ka ETSA esitatud teave, mida mainiti käesoleva otsuse põhjenduses 73 ja järgnevates punktides. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon märgib, et kõnealuste jäätmete kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamise näol on tegu majandustegevusega, kuna see seisneb saadava tasu eest teenuse osutamises ning seda on suutelised ellu viima mitmed ühenduse turul tegutsevad ettevõtjad. Neid väiteid toetab ka ETSA esitatud teave, mida mainiti käesoleva otsuse põhjenduses 73 ja järgnevates punktides.

| (87) | Vaadeldava majandustegevuse puhul märgivad Portugali ametiasutused, et kõnealuseid teenuseid osutavad ettevõtjad on üldistes huvides osutanud avalikku huvi esindavat teenust, mis on seotud rahvatervise ja looduskeskkonna kaitsega. Portugal meenutab seejuures, et tegemist oli BSE kriisist tingitud erakorralise olukorraga. Sellega seoses rõhutab Portugal asjaolu, et kõikide võetud meetmete eesmärgiks oli võidelda rahvatervist ohustava kiireloomulise olukorraga. Seetõttu soovis Portugali valitsus kehtestada meetmed võimalikult kiiresti, kuni ettevõtjad organiseeruvad ja hakkavad vajalikke meetmeid ise rakendama, kusjuures need jäävad endiselt riigi kontrolli alla (vt käesoleva otsuse põhjendused 21 ja 59). |
| --- | --- |

(87)

Vaadeldava majandustegevuse puhul märgivad Portugali ametiasutused, et kõnealuseid teenuseid osutavad ettevõtjad on üldistes huvides osutanud avalikku huvi esindavat teenust, mis on seotud rahvatervise ja looduskeskkonna kaitsega. Portugal meenutab seejuures, et tegemist oli BSE kriisist tingitud erakorralise olukorraga. Sellega seoses rõhutab Portugal asjaolu, et kõikide võetud meetmete eesmärgiks oli võidelda rahvatervist ohustava kiireloomulise olukorraga. Seetõttu soovis Portugali valitsus kehtestada meetmed võimalikult kiiresti, kuni ettevõtjad organiseeruvad ja hakkavad vajalikke meetmeid ise rakendama, kusjuures need jäävad endiselt riigi kontrolli alla (vt käesoleva otsuse põhjendused 21 ja 59).

| (88) | ETSA väljendab esitatud märkustes seisukohta, et ta ei saanud mingit ebaseaduslikku abi, vaid et kõik tema rahalised vahendid pärinesid lihtsalt avaliku teenuse osutamise eest õiguspäraselt makstavatest tasudest (vt käesoleva otsuse põhjendus 79). |
| --- | --- |

(88)

ETSA väljendab esitatud märkustes seisukohta, et ta ei saanud mingit ebaseaduslikku abi, vaid et kõik tema rahalised vahendid pärinesid lihtsalt avaliku teenuse osutamise eest õiguspäraselt makstavatest tasudest (vt käesoleva otsuse põhjendus 79).

| (89) | Euroopa Kohtu otsusest Altmarki kohtuasjas (32) ilmneb, et avalike teenuste osutamiseks antav riigiabi ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 107 reguleerimisalasse, kui see on käsitletav hüvitisena, mis on tasu abi saanud ettevõtjate poolt avaliku teenindamise kohustuse täitmisel osutatud teenuse eest. Seejuures näeb Euroopa Kohus ette, et täidetud peavad olema järgmised tingimused:






  — | esiteks peab abi saav ettevõtja olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud; |
| --- | --- | --- |

(89)

Euroopa Kohtu otsusest Altmarki kohtuasjas (32) ilmneb, et avalike teenuste osutamiseks antav riigiabi ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 107 reguleerimisalasse, kui see on käsitletav hüvitisena, mis on tasu abi saanud ettevõtjate poolt avaliku teenindamise kohustuse täitmisel osutatud teenuse eest. Seejuures näeb Euroopa Kohus ette, et täidetud peavad olema järgmised tingimused:

—

esiteks peab abi saav ettevõtja olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud;

| — | teiseks peavad parameetrid, mille alusel hüvitis arvutatakse, olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud; |
| --- | --- |

—

teiseks peavad parameetrid, mille alusel hüvitis arvutatakse, olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud;

| — | kolmandaks ei tohi hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit; |
| --- | --- |

—

kolmandaks ei tohi hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit;

| — | neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud avalikus hankemenetluses, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate vahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

—

neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud avalikus hankemenetluses, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate vahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit.

| (90) | Altmarki kohtuotsusega seotud Euroopa Kohtu kohtupraktikast lähtuvalt jõudis komisjon järgmiste järeldusteni. |
| --- | --- |

(90)

Altmarki kohtuotsusega seotud Euroopa Kohtu kohtupraktikast lähtuvalt jõudis komisjon järgmiste järeldusteni.

a)   Reaalne üldist majandushuvi esindav teenus ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses

| (91) | Esmalt tuleb välja selgitada, kas konkreetsel juhul on tegemist üldist majandushuvi esindava reaalse teenusega ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(91)

Esmalt tuleb välja selgitada, kas konkreetsel juhul on tegemist üldist majandushuvi esindava reaalse teenusega ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses.

| (92) | Euroopa Kohtu kohtupraktikast ilmneb, et välja arvatud nende sektorite puhul, milles tegevust reguleeritakse juba ühenduse õigusaktide alusel, on liikmesriikidel laialdased volitused otsustamaks, millist laadi teenuseid võib käsitleda üldist majandushuvi esindavate teenustena. Seega on komisjoni ülesandeks jälgida, et sellise hindamisvabaduse kohaldamise korral oleks välistatud ilmsed vead üldise majandushuvi määratlemisel. |
| --- | --- |

(92)

Euroopa Kohtu kohtupraktikast ilmneb, et välja arvatud nende sektorite puhul, milles tegevust reguleeritakse juba ühenduse õigusaktide alusel, on liikmesriikidel laialdased volitused otsustamaks, millist laadi teenuseid võib käsitleda üldist majandushuvi esindavate teenustena. Seega on komisjoni ülesandeks jälgida, et sellise hindamisvabaduse kohaldamise korral oleks välistatud ilmsed vead üldise majandushuvi määratlemisel.

| (93) | Alates 1990. aastatest tuvastati nii inimestel kui ka loomadel eri transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSE) vormide esinemine. Alates 1996. aastast leidis tõendamist BSE (veise spongioosse entsefalopaatia) tekitaja samasus Creutzfeldt-Jacobi tõve uue esinemisvormi tekitajaga. Alates 1990. aastast on ühenduses rakendatud mitmeid meetmeid, mille eesmärgiks oli kaitsta inimesi ja loomi BSEga seotud ohtude eest. Kõnealused meetmed põhinevad sanitaareeskirjadega ja keskkonnakaitse eeskirjadega seotud direktiivide ettevaatusabinõusid hõlmavatel sätetel. Otsuse 2000/766/EÜ kohaselt on liikmesriigid kohustatud tagama direktiivi 90/667/EMÜ (33) kohaste loomsete jäätmete kogumise, vedamise, töötlemise, ladustamise ja hävitamise vastavalt komisjoni otsusele 97/735/EÜ (34) ja nõukogu otsusele 1999/534/EÜ (35). Määruses (EÜ) nr 1774/2002 sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad ning nähakse ette liikmesriikide kohustused võetavate kontrollimeetmete suhtes, et tagada nõuetekohaste ümberkorralduste kehtestamine ja piisava taristu olemasolu loomsete kõrvalsaaduste kogumiseks, vedamiseks ja hävitamiseks. |
| --- | --- |

(93)

Alates 1990. aastatest tuvastati nii inimestel kui ka loomadel eri transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSE) vormide esinemine. Alates 1996. aastast leidis tõendamist BSE (veise spongioosse entsefalopaatia) tekitaja samasus Creutzfeldt-Jacobi tõve uue esinemisvormi tekitajaga. Alates 1990. aastast on ühenduses rakendatud mitmeid meetmeid, mille eesmärgiks oli kaitsta inimesi ja loomi BSEga seotud ohtude eest. Kõnealused meetmed põhinevad sanitaareeskirjadega ja keskkonnakaitse eeskirjadega seotud direktiivide ettevaatusabinõusid hõlmavatel sätetel. Otsuse 2000/766/EÜ kohaselt on liikmesriigid kohustatud tagama direktiivi 90/667/EMÜ (33) kohaste loomsete jäätmete kogumise, vedamise, töötlemise, ladustamise ja hävitamise vastavalt komisjoni otsusele 97/735/EÜ (34) ja nõukogu otsusele 1999/534/EÜ (35). Määruses (EÜ) nr 1774/2002 sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad ning nähakse ette liikmesriikide kohustused võetavate kontrollimeetmete suhtes, et tagada nõuetekohaste ümberkorralduste kehtestamine ja piisava taristu olemasolu loomsete kõrvalsaaduste kogumiseks, vedamiseks ja hävitamiseks.

| (94) | Võttes arvesse asjaolu, et Euroopa Kohus on tunnustanud, et teatavate jäätmete käitlemine võib olla üldist majandushuvi esindav teenus, (36) ning arvestades eespool osutatud BSE kriisist tingitud erakorralist olukorda, ei ole komisjonil vastuväiteid selle kohta, et Portugali ametiasutused on määratlenud üldist majandushuvi esindava teenusena loomakorjuste ja muude tarbimiseks mittesobivate loomsete jäätmete kogumise ja hilisema hävitamise toimingud ajavahemikul 1999–2005, kui Portugali riik võttis enda peale täielikult (1999–2003) või osaliselt (2003–2005) vastavate toimingute tegemise. Tegemist on rahvatervise ja looduskeskkonna kaitsmisega seotud põhjendustega ning seetõttu kohaldatakse selle suhtes ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud üldise majandushuvi mõistet. |
| --- | --- |

(94)

Võttes arvesse asjaolu, et Euroopa Kohus on tunnustanud, et teatavate jäätmete käitlemine võib olla üldist majandushuvi esindav teenus, (36) ning arvestades eespool osutatud BSE kriisist tingitud erakorralist olukorda, ei ole komisjonil vastuväiteid selle kohta, et Portugali ametiasutused on määratlenud üldist majandushuvi esindava teenusena loomakorjuste ja muude tarbimiseks mittesobivate loomsete jäätmete kogumise ja hilisema hävitamise toimingud ajavahemikul 1999–2005, kui Portugali riik võttis enda peale täielikult (1999–2003) või osaliselt (2003–2005) vastavate toimingute tegemise. Tegemist on rahvatervise ja looduskeskkonna kaitsmisega seotud põhjendustega ning seetõttu kohaldatakse selle suhtes ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud üldise majandushuvi mõistet.

b)   Avaliku teenindamise kohustuse täitmine

| (95) | Altmarki kohtuotsuse kohaselt peab avaliku teenindamise kohustus olema üle antud ühe või mitme riiklike õigusaktide kohaselt õiguslikult siduva ametliku dokumendiga. Altmarki kohtuotsuses toodud esimese tingimuse puhul tuleb märkida, et muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste kogumine, vedamine, töötlemine ja hävitamine on Portugalis kohustuslikud toimingud, mis on sellistena sätestatud 1998. aasta dekreetseaduses ja 2003. aasta dekreetseaduses. 1998. aasta dekreetseaduse artiklis 6 on sätestatud, et INGA, kes on muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamise eest vastutav ettevõtja, valib välja teenust osutavad ettevõtjad. Ühiskorralduses nr 95/99 on eelnevalt kindlaks määratud parameetrid, mille alusel arvestatakse avaliku teenuse eest makstav tasu, ühtlasi on seal kindlaks määratud ka muud teenuse osutamisega seotud kohustused, nagu ettevõtja kohustus koguda õigusaktidega ettenähtud sanitaareeskirju ja kogumismeetodeid järgides kokku kõik riigi territooriumil tekkivad kõrvalsaadused. |
| --- | --- |

(95)

Altmarki kohtuotsuse kohaselt peab avaliku teenindamise kohustus olema üle antud ühe või mitme riiklike õigusaktide kohaselt õiguslikult siduva ametliku dokumendiga. Altmarki kohtuotsuses toodud esimese tingimuse puhul tuleb märkida, et muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste kogumine, vedamine, töötlemine ja hävitamine on Portugalis kohustuslikud toimingud, mis on sellistena sätestatud 1998. aasta dekreetseaduses ja 2003. aasta dekreetseaduses. 1998. aasta dekreetseaduse artiklis 6 on sätestatud, et INGA, kes on muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamise eest vastutav ettevõtja, valib välja teenust osutavad ettevõtjad. Ühiskorralduses nr 95/99 on eelnevalt kindlaks määratud parameetrid, mille alusel arvestatakse avaliku teenuse eest makstav tasu, ühtlasi on seal kindlaks määratud ka muud teenuse osutamisega seotud kohustused, nagu ettevõtja kohustus koguda õigusaktidega ettenähtud sanitaareeskirju ja kogumismeetodeid järgides kokku kõik riigi territooriumil tekkivad kõrvalsaadused.

| (96) | Portugali ametiasutuste väitel olid teenust osutavate ettevõtjate kohustused teenuse osutamise lepingutes selgelt kindlaks määratud. Näitena esitasid nad komisjonile 2003. aastast pärineva, 1998. aasta dekreetseaduse alusel sõlmitud teenuslepingu. |
| --- | --- |

(96)

Portugali ametiasutuste väitel olid teenust osutavate ettevõtjate kohustused teenuse osutamise lepingutes selgelt kindlaks määratud. Näitena esitasid nad komisjonile 2003. aastast pärineva, 1998. aasta dekreetseaduse alusel sõlmitud teenuslepingu.

| (97) | Komisjon on seisukohal, et teenust osutavate ettevõtjate kohustused olid teenuslepingus, mille Portugali ametiasutused komisjonile esitasid, selgelt kindlaks määratud. Võttes arvesse 1998. aasta dekreetseadust ja ühiskorraldust ning komisjonile näitena esitatud teenuslepingut, järeldab komisjon, et Altmarki kohtuotsuses toodud esimene tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon on seisukohal, et teenust osutavate ettevõtjate kohustused olid teenuslepingus, mille Portugali ametiasutused komisjonile esitasid, selgelt kindlaks määratud. Võttes arvesse 1998. aasta dekreetseadust ja ühiskorraldust ning komisjonile näitena esitatud teenuslepingut, järeldab komisjon, et Altmarki kohtuotsuses toodud esimene tingimus on täidetud.

c)   Eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaksmääratud parameetrid

| (98) | Teise tingimuse puhul leiab komisjon tema käsutuses oleva teabe põhjal, et tasu maksmise alusparameetrid olid eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud. Portugali ametiasutuste esitatud ühisotsustes oli kindlaks määratud arvestamise metoodika ja abikõlblikud kulud (vt käesoleva otsuse põhjendus 26). Kõnealuseid andmeid kontrolliti regulaarselt võrdluses eelnevate majandusaastatega. Alates 2005. aastast kohaldati riigihangete menetlust. Komisjon leiab tema käsutuses olevale teabele tuginedes, et Altmarki kohtuotsuses toodud teine tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(98)

Teise tingimuse puhul leiab komisjon tema käsutuses oleva teabe põhjal, et tasu maksmise alusparameetrid olid eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud. Portugali ametiasutuste esitatud ühisotsustes oli kindlaks määratud arvestamise metoodika ja abikõlblikud kulud (vt käesoleva otsuse põhjendus 26). Kõnealuseid andmeid kontrolliti regulaarselt võrdluses eelnevate majandusaastatega. Alates 2005. aastast kohaldati riigihangete menetlust. Komisjon leiab tema käsutuses olevale teabele tuginedes, et Altmarki kohtuotsuses toodud teine tingimus on täidetud.

d)   Teenuse kulude katmiseks vajalik hüvitis

| (99) | Kolmanda tingimuse puhul on Portugali ametiasutused ja huvitatud isikud väitnud, et hüvitis ei olnud suurem, kui oli vajalik kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

(99)

Kolmanda tingimuse puhul on Portugali ametiasutused ja huvitatud isikud väitnud, et hüvitis ei olnud suurem, kui oli vajalik kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit.

| (100) | Komisjon palus korduvalt ja eeskätt uurimismenetluse alustamise käigus Portugali ametiasutustel esitada teenuste osutamise tegeliku majandusliku kulu arvestamiseks kasutatava metoodika üksikasjad. Portugali ametiasutused esitasid dokumendid, mis kajastasid teenuseosutajate iga-aastaseid kulusid ajavahemikul 1999–2005, ning võrdlesid neid summadega, mida INGA teenuseosutajatele teenuse osutamise eest maksis. Kõnealustest dokumentidest ilmneb, et INGA poolt teenuseosutajatest ettevõtjatele makstud summad ei olnud suuremad, kui oli vajalik teenuse osutamisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks. Esitatud dokumendid näitavad, et hüvitise puhul võeti arvesse ka kasumit, mille suuruseks oli sõltuvalt aastast 30–39,5 % (vt käesoleva otsuse põhjendus 62). |
| --- | --- |

(100)

Komisjon palus korduvalt ja eeskätt uurimismenetluse alustamise käigus Portugali ametiasutustel esitada teenuste osutamise tegeliku majandusliku kulu arvestamiseks kasutatava metoodika üksikasjad. Portugali ametiasutused esitasid dokumendid, mis kajastasid teenuseosutajate iga-aastaseid kulusid ajavahemikul 1999–2005, ning võrdlesid neid summadega, mida INGA teenuseosutajatele teenuse osutamise eest maksis. Kõnealustest dokumentidest ilmneb, et INGA poolt teenuseosutajatest ettevõtjatele makstud summad ei olnud suuremad, kui oli vajalik teenuse osutamisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks. Esitatud dokumendid näitavad, et hüvitise puhul võeti arvesse ka kasumit, mille suuruseks oli sõltuvalt aastast 30–39,5 % (vt käesoleva otsuse põhjendus 62).

| (101) | Portugali ametiasutused väitsid, et abisummasid ei saanud edasi suunata teenust osutavate ettevõtjate võimalike muude tegevuste toetamiseks (risttoetused), sest valitud teenuseosutajad ei osutanud muid teenuseid. |
| --- | --- |

(101)

Portugali ametiasutused väitsid, et abisummasid ei saanud edasi suunata teenust osutavate ettevõtjate võimalike muude tegevuste toetamiseks (risttoetused), sest valitud teenuseosutajad ei osutanud muid teenuseid.

| (102) | Samas märgib komisjon, et tal ei ole Portugali ametiasutuste esitatud teabe põhjal võimalik järeldada, et arvessevõetud kasumimäära saab pidada mõistlikuks Altmarki kohtuotsuse tähenduses. |
| --- | --- |

(102)

Samas märgib komisjon, et tal ei ole Portugali ametiasutuste esitatud teabe põhjal võimalik järeldada, et arvessevõetud kasumimäära saab pidada mõistlikuks Altmarki kohtuotsuse tähenduses.

| (103) | ETSA kinnitas esitatud märkustes, et osutatud teenuse eest makstud tasu peegeldas objektiivselt kantud kulusid ning hõlmas ka kasumimarginaali, mis ei toonud endaga kaasa mingit märkimisväärset eelist, ning et avaliku teenuse osutamise eest enne 2005. aastat makstud tasu vastas Euroopa keskmisele tasule ja oli väiksem kui avaliku hankemenetluse teel sõlmitud avaliku teenuse osutamise lepingutes kindlaksmääratud tasu. |
| --- | --- |

(103)

ETSA kinnitas esitatud märkustes, et osutatud teenuse eest makstud tasu peegeldas objektiivselt kantud kulusid ning hõlmas ka kasumimarginaali, mis ei toonud endaga kaasa mingit märkimisväärset eelist, ning et avaliku teenuse osutamise eest enne 2005. aastat makstud tasu vastas Euroopa keskmisele tasule ja oli väiksem kui avaliku hankemenetluse teel sõlmitud avaliku teenuse osutamise lepingutes kindlaksmääratud tasu.

| (104) | Selle kohta märgib komisjon, et ei Portugali ametiasutused ega huvitatud isikud ei ole esitanud neid väiteid kinnitavaid dokumente. |
| --- | --- |

(104)

Selle kohta märgib komisjon, et ei Portugali ametiasutused ega huvitatud isikud ei ole esitanud neid väiteid kinnitavaid dokumente.

| (105) | Seetõttu ei saa komisjon järeldada, et konkreetsel juhul on Altmarki kohtuotsuses toodud kolmas tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(105)

Seetõttu ei saa komisjon järeldada, et konkreetsel juhul on Altmarki kohtuotsuses toodud kolmas tingimus täidetud.

e)   Keskmise suurusega ettevõtja kulude hindamine

| (106) | Kuna enne 2005. aastat ei valitud teenust osutavaid ettevõtjaid avaliku hankemenetluse teel, nõuab Altmarki kohtuotsus nende puhul võrdleva hinnangu tegemist keskmise suurusega ettevõtja kuludega. Portugali ametiasutused ei esitanud teavet, millest ilmneks, et kulude hinnang oleks tehtud keskmise suurusega ettevõtja kuludega tehtud võrdluse alusel. |
| --- | --- |

(106)

Kuna enne 2005. aastat ei valitud teenust osutavaid ettevõtjaid avaliku hankemenetluse teel, nõuab Altmarki kohtuotsus nende puhul võrdleva hinnangu tegemist keskmise suurusega ettevõtja kuludega. Portugali ametiasutused ei esitanud teavet, millest ilmneks, et kulude hinnang oleks tehtud keskmise suurusega ettevõtja kuludega tehtud võrdluse alusel.

| (107) | Seetõttu peab komisjon järeldama, et konkreetsel juhul ei ole Altmarki kohtuotsuses toodud neli tingimust täidetud ning et ei saa välistada teenust osutanud ettevõtjate eelisolukorda seadmist asjavahemikul alates 1998. aasta dekreetseaduse jõustumisest kuni 2005. aastani, mil lõppes 2003. aasta dekreetseaduses kehtestatud üleminekukorraldus. |
| --- | --- |

(107)

Seetõttu peab komisjon järeldama, et konkreetsel juhul ei ole Altmarki kohtuotsuses toodud neli tingimust täidetud ning et ei saa välistada teenust osutanud ettevõtjate eelisolukorda seadmist asjavahemikul alates 1998. aasta dekreetseaduse jõustumisest kuni 2005. aastani, mil lõppes 2003. aasta dekreetseaduses kehtestatud üleminekukorraldus.

| (108) | Riiklike vahendite väljamaksed tehti kindlaksmääratud ettevõtjatele, st teenust osutavatele ettevõtjatele. Seega võib kõnealust meedet käsitleda spetsiifilise meetmena. |
| --- | --- |

(108)

Riiklike vahendite väljamaksed tehti kindlaksmääratud ettevõtjatele, st teenust osutavatele ettevõtjatele. Seega võib kõnealust meedet käsitleda spetsiifilise meetmena.

| (109) | Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et ei saa välistada teenuseosutajate jaoks selektiivse eelise olemasolu ajavahemikul 1998–2005, kui lõppes 2003. aasta dekreetseaduses kehtestatud üleminekukorraldus. |
| --- | --- |

(109)

Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et ei saa välistada teenuseosutajate jaoks selektiivse eelise olemasolu ajavahemikul 1998–2005, kui lõppes 2003. aasta dekreetseaduses kehtestatud üleminekukorraldus.

1.1.2.   
  Tapakeskustele ja tükeldamistöökodadele, konditustamata veise- ja vasikaliha, sealiha ning kodulinnuliha importijatele ja ühendusesisestele vahendajatele, st konditustamata veise- ja vasikaliha ning sealiha vahendajatele/vastuvõtjatele antav selektiivne eelis

| (110) | Euroopa Kohus on GEMO kohtuasjas (37) otsustanud, et kui loomakorjuste ja tapamajajäätmete kogumis- ja hävitamistoiminguid, millest kasu saajateks on tapakeskused ja loomakasvatajad, teevad eraettevõtjad, ei saa see asjaolu mõjutada abimeetmete käsitlemist riigiabina, sest sellise korra kehtestajad on riiklikud ametiasutused. |
| --- | --- |

(110)

Euroopa Kohus on GEMO kohtuasjas (37) otsustanud, et kui loomakorjuste ja tapamajajäätmete kogumis- ja hävitamistoiminguid, millest kasu saajateks on tapakeskused ja loomakasvatajad, teevad eraettevõtjad, ei saa see asjaolu mõjutada abimeetmete käsitlemist riigiabina, sest sellise korra kehtestajad on riiklikud ametiasutused.

| (111) | Ka vaadeldaval juhul on meetmeid 1998. aasta, 2002. aasta ja 2003. aasta dekreetseaduste alusel rakendanud ja rahastanud Portugali ametiasutused. Komisjon on menetluse sellel etapil otsustanud, et kõnealuste meetmete näol on tegemist riigi antava abiga. |
| --- | --- |

(111)

Ka vaadeldaval juhul on meetmeid 1998. aasta, 2002. aasta ja 2003. aasta dekreetseaduste alusel rakendanud ja rahastanud Portugali ametiasutused. Komisjon on menetluse sellel etapil otsustanud, et kõnealuste meetmete näol on tegemist riigi antava abiga.

| (112) | GEMO kohtuasjas tehtud otsuses on Euroopa Kohus täpsustanud, et loomakorjuste ja tapamajajäätmete hävitamisega seotud rahalist kulu tuleb käsitleda loomakasvatajate ja tapakeskuste majandusetegevusega seotud kuluna (38). Seetõttu leidis komisjon, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1 tuleb tõlgendada sellises tähenduses, et korraldust, mille alusel tagatakse loomakasvatajatele ja tapakeskustele tasuta loomakorjuste ja tapamajajäätmete kogumine ja kõrvaldamine, tuleb käsitleda loomakasvatajatele ja tapakeskustele antava riigiabina. |
| --- | --- |

(112)

GEMO kohtuasjas tehtud otsuses on Euroopa Kohus täpsustanud, et loomakorjuste ja tapamajajäätmete hävitamisega seotud rahalist kulu tuleb käsitleda loomakasvatajate ja tapakeskuste majandusetegevusega seotud kuluna (38). Seetõttu leidis komisjon, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1 tuleb tõlgendada sellises tähenduses, et korraldust, mille alusel tagatakse loomakasvatajatele ja tapakeskustele tasuta loomakorjuste ja tapamajajäätmete kogumine ja kõrvaldamine, tuleb käsitleda loomakasvatajatele ja tapakeskustele antava riigiabina.

| (113) | Kõnealusel juhul võib järeldada, et loomakorjuste ja tapamajajäätmete kõrvaldamine toob kaasa majandustegevusega seotud kulusid mitte üksnes tapakeskustele ja tükeldamistöökodadele, vaid ka konditustamata veise- ja vasikaliha, sealiha ja kodulinnuliha importijatele ning konditustamata veise- ja vasikaliha ning sealiha vahendajatele/vastuvõtjatele. Komisjon leiab, et imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumise, töötlemise ja hävitamise kulude katmine ülalkirjeldatud viisil riigieelarveliste vahendite eraldiste abil enne 2002. aasta dekreetseaduse jõustumist tähendas selle teenuse kasutajate vabastamist nende majandustegevusest tulenevast koormisest. |
| --- | --- |

(113)

Kõnealusel juhul võib järeldada, et loomakorjuste ja tapamajajäätmete kõrvaldamine toob kaasa majandustegevusega seotud kulusid mitte üksnes tapakeskustele ja tükeldamistöökodadele, vaid ka konditustamata veise- ja vasikaliha, sealiha ja kodulinnuliha importijatele ning konditustamata veise- ja vasikaliha ning sealiha vahendajatele/vastuvõtjatele. Komisjon leiab, et imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumise, töötlemise ja hävitamise kulude katmine ülalkirjeldatud viisil riigieelarveliste vahendite eraldiste abil enne 2002. aasta dekreetseaduse jõustumist tähendas selle teenuse kasutajate vabastamist nende majandustegevusest tulenevast koormisest.

| (114) | Sellest tulenevalt leiab komisjon, et enne maksulaadse lõivu kehtestamise perioodi oli vaadeldaval juhul tegemist eelise andmisega. |
| --- | --- |

(114)

Sellest tulenevalt leiab komisjon, et enne maksulaadse lõivu kehtestamise perioodi oli vaadeldaval juhul tegemist eelise andmisega.

| (115) | Ajavahemikul pärast 2002. aasta dekreetseaduse jõustumist ja pärast 2003. aasta dekreetseaduse jõustumist rahastati vaadeldavaid meetmeid 2002. aasta dekreetseadusega kehtestatud ja 2003. aasta dekreetseadusega muudetud maksulaadse lõivu abil. 2002. aasta dekreetseadusega kehtestatud korralduse kohaselt olid lõivu tasumisest vabastatud tapakeskused, kes tagasid kõikide kõnealuste kõrvalsaaduste, välja arvatud eririskiga tooraine kogumise, töötlemise ja hävitamise oma ruumides või tükeldamistöökodades, tegemist on üksustega, kus on loodud tingimused, mis võimaldavad neil oma kõrvalsaadusi ise töödelda (vt osutatud dekreetseaduse 2. lisa lõige 2), ning konditustatud liha importijad ja ühendusesisesed vahendajad, sest nende puhul ei teki kõrvalsaadusi, mida tuleb ühenduse ja riiklike õigusaktide kohaselt kohustuslikus korras töödelda. 2003. aasta dekreetseadusega nähti ette kõnealuste ettevõtjate vabastamine lõivu tasumisest tingimusel, et on kinnitatud nende esitatud kava jäätmete hävitamiseks või utiliseerimiseks eri materjalide kohta kehtestatud eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

(115)

Ajavahemikul pärast 2002. aasta dekreetseaduse jõustumist ja pärast 2003. aasta dekreetseaduse jõustumist rahastati vaadeldavaid meetmeid 2002. aasta dekreetseadusega kehtestatud ja 2003. aasta dekreetseadusega muudetud maksulaadse lõivu abil. 2002. aasta dekreetseadusega kehtestatud korralduse kohaselt olid lõivu tasumisest vabastatud tapakeskused, kes tagasid kõikide kõnealuste kõrvalsaaduste, välja arvatud eririskiga tooraine kogumise, töötlemise ja hävitamise oma ruumides või tükeldamistöökodades, tegemist on üksustega, kus on loodud tingimused, mis võimaldavad neil oma kõrvalsaadusi ise töödelda (vt osutatud dekreetseaduse 2. lisa lõige 2), ning konditustatud liha importijad ja ühendusesisesed vahendajad, sest nende puhul ei teki kõrvalsaadusi, mida tuleb ühenduse ja riiklike õigusaktide kohaselt kohustuslikus korras töödelda. 2003. aasta dekreetseadusega nähti ette kõnealuste ettevõtjate vabastamine lõivu tasumisest tingimusel, et on kinnitatud nende esitatud kava jäätmete hävitamiseks või utiliseerimiseks eri materjalide kohta kehtestatud eeskirjade kohaselt.

| (116) | Selleks, et otsustada, kas tapakeskustele, tükeldamistöökodadele, konditustamata veise- ja vasikaliha, sealiha ja kodulinnuliha importijatele ning ühendusesisestele vahendajatele, st maksukohustuslastest konditustamata veise- ja vasikaliha ning sealiha vahendajatele/vastuvõtjatele anti eelis, tuleb kontrollida, millises ulatuses vastab lõivu võtmisest saadav tulu kogumisteenuse osutamise käigus kantavatele tegelikele majanduslikele kuludele. |
| --- | --- |

(116)

Selleks, et otsustada, kas tapakeskustele, tükeldamistöökodadele, konditustamata veise- ja vasikaliha, sealiha ja kodulinnuliha importijatele ning ühendusesisestele vahendajatele, st maksukohustuslastest konditustamata veise- ja vasikaliha ning sealiha vahendajatele/vastuvõtjatele anti eelis, tuleb kontrollida, millises ulatuses vastab lõivu võtmisest saadav tulu kogumisteenuse osutamise käigus kantavatele tegelikele majanduslikele kuludele.

| (117) | Komisjon märgib, et Portugali ametiasutused teatasid 20. jaanuari 2003. aasta kirjas, et 2002. aasta dekreetseaduse 1. ja 2. lisas ettenähtud lõivude ja artikli 2 lõikes 2 sätestatud eririskiga tooraine pealt võetava lõivu suurus arvutati vajalike teenuste tegelike kulude põhjal, pidades silmas iga loomaliigi puhul tekkivate kõrvalsaaduste eripärasid ja asjaolu, kas tegemist on asjassepuutuvate jäätmetega või mitte. |
| --- | --- |

(117)

Komisjon märgib, et Portugali ametiasutused teatasid 20. jaanuari 2003. aasta kirjas, et 2002. aasta dekreetseaduse 1. ja 2. lisas ettenähtud lõivude ja artikli 2 lõikes 2 sätestatud eririskiga tooraine pealt võetava lõivu suurus arvutati vajalike teenuste tegelike kulude põhjal, pidades silmas iga loomaliigi puhul tekkivate kõrvalsaaduste eripärasid ja asjaolu, kas tegemist on asjassepuutuvate jäätmetega või mitte.

| (118) | Portugali ametiasutuste väitel on kõnealuse rahastamise näol täiel määral tegemist üldhuvi esindava avaliku teenusega seotud tegeliku kulu hüvitamisega teenuse kasutajate poolt. Maksukohustuslastest ettevõtjate makstud summad ei ole kindla suurusega maksed, vaid on otseselt proportsionaalsed avaliku teenuse osutajale üle antud jäätmete kogusega ning jäätmete likvideerimisega seotud tegelike kuludega. |
| --- | --- |

(118)

Portugali ametiasutuste väitel on kõnealuse rahastamise näol täiel määral tegemist üldhuvi esindava avaliku teenusega seotud tegeliku kulu hüvitamisega teenuse kasutajate poolt. Maksukohustuslastest ettevõtjate makstud summad ei ole kindla suurusega maksed, vaid on otseselt proportsionaalsed avaliku teenuse osutajale üle antud jäätmete kogusega ning jäätmete likvideerimisega seotud tegelike kuludega.

| (119) | Nende väidete kinnituseks esitasid Portugali ametiasutused 2003. aastat hõlmavate arvandmetega dokumente, milles võrreldi teenuste osutamisega seotud tegelikke kulusid ja vastava lõivuna makstavaid makse. Portugali ametiasutused ei esitanud dokumente lõivu võtmisest saadud tulu kajastavate arvandmetega 2002. aasta selle osa kohta, mis järgnes 2002. aasta dekreetseaduse jõustumisele 2002. aasta oktoobris. |
| --- | --- |

(119)

Nende väidete kinnituseks esitasid Portugali ametiasutused 2003. aastat hõlmavate arvandmetega dokumente, milles võrreldi teenuste osutamisega seotud tegelikke kulusid ja vastava lõivuna makstavaid makse. Portugali ametiasutused ei esitanud dokumente lõivu võtmisest saadud tulu kajastavate arvandmetega 2002. aasta selle osa kohta, mis järgnes 2002. aasta dekreetseaduse jõustumisele 2002. aasta oktoobris.

| (120) | 2004. ja 2005. aasta kohta edastasid Portugali ametiasutused arvandmetega dokumendid tehtud toimingutega seotud kulude kohta, kuid mitte tulude kohta, mis saadi lõivudena, mida maksid ettevõtjad, kelle jäätmete hävitamise ja utiliseerimise kava ei olnud veel kinnitatud ja kes seetõttu pidid maksma 2003. aasta dekreetseaduses sätestatud üleminekukorraldusega kehtestatud lõivu. |
| --- | --- |

(120)

2004. ja 2005. aasta kohta edastasid Portugali ametiasutused arvandmetega dokumendid tehtud toimingutega seotud kulude kohta, kuid mitte tulude kohta, mis saadi lõivudena, mida maksid ettevõtjad, kelle jäätmete hävitamise ja utiliseerimise kava ei olnud veel kinnitatud ja kes seetõttu pidid maksma 2003. aasta dekreetseaduses sätestatud üleminekukorraldusega kehtestatud lõivu.

| (121) | 2002., 2004. ja 2005. aasta kohta ei saa komisjon Portugali ametiasutuste esitatud dokumentide põhjal väita, et maksukohustuslaste tasutud maksud on otseselt proportsionaalsed kogumisteenuse osutajale tegelikult üle antud jäätmete kogusega ja jäätmete hävitamisega seotud kuludega. |
| --- | --- |

(121)

2002., 2004. ja 2005. aasta kohta ei saa komisjon Portugali ametiasutuste esitatud dokumentide põhjal väita, et maksukohustuslaste tasutud maksud on otseselt proportsionaalsed kogumisteenuse osutajale tegelikult üle antud jäätmete kogusega ja jäätmete hävitamisega seotud kuludega.

| (122) | Komisjon järeldab, et eelist ei esinenud 2003. aastal, sest maksukohustuslaste tasutud lõivusummad olid otseselt proportsionaalsed osutatud teenustega seotud kuludega. |
| --- | --- |

(122)

Komisjon järeldab, et eelist ei esinenud 2003. aastal, sest maksukohustuslaste tasutud lõivusummad olid otseselt proportsionaalsed osutatud teenustega seotud kuludega.

| (123) | Komisjon ei saa seevastu välistada, et ajavahemikul alates 2002. aasta oktoobrist kuni 1. jaanuarini 2003 ning 2004. ja 2005. aastal anti eelis tapakeskustele, tükeldamistöökodadele, konditustamata veise- ja vasikaliha, sealiha ja kodulinnuliha importijatele ning ühendusesisestele vahendajatele, st maksukohustuslastest konditustamata veise- ja vasikaliha ning sealiha vahendajatele/vastuvõtjatele. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon ei saa seevastu välistada, et ajavahemikul alates 2002. aasta oktoobrist kuni 1. jaanuarini 2003 ning 2004. ja 2005. aastal anti eelis tapakeskustele, tükeldamistöökodadele, konditustamata veise- ja vasikaliha, sealiha ja kodulinnuliha importijatele ning ühendusesisestele vahendajatele, st maksukohustuslastest konditustamata veise- ja vasikaliha ning sealiha vahendajatele/vastuvõtjatele.

1.1.3.   
  Loomakasvatajatele antav selektiivne eelis

| (124) | Kõnealusel juhul võib järeldada, et loomakorjuste ja tapamajajäätmete kõrvaldamine toob kaasa majandustegevusega seotud kulusid mitte üksnes tapakeskustele ja tükeldamistöökodadele, vaid ka loomakasvatajatele, kellele turumehhanismide toimimise tõttu kandub edasi vähemalt osa kõnealuste teenustega seotud kuludest. Osutatud GEMO kohtuotsuse alusel väidab komisjon, et imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumise, töötlemise ja hävitamise kulude katmine ülalkirjeldatud viisil riigieelarveliste vahendite eraldiste abil enne 2002. aasta dekreetseaduse jõustumist tähendas selle teenuse kasutajate vabastamist nende majandustegevusest tulenevast koormisest. |
| --- | --- |

(124)

Kõnealusel juhul võib järeldada, et loomakorjuste ja tapamajajäätmete kõrvaldamine toob kaasa majandustegevusega seotud kulusid mitte üksnes tapakeskustele ja tükeldamistöökodadele, vaid ka loomakasvatajatele, kellele turumehhanismide toimimise tõttu kandub edasi vähemalt osa kõnealuste teenustega seotud kuludest. Osutatud GEMO kohtuotsuse alusel väidab komisjon, et imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumise, töötlemise ja hävitamise kulude katmine ülalkirjeldatud viisil riigieelarveliste vahendite eraldiste abil enne 2002. aasta dekreetseaduse jõustumist tähendas selle teenuse kasutajate vabastamist nende majandustegevusest tulenevast koormisest.

| (125) | Sellest tulenevalt leiab komisjon, et enne maksulaadse lõivu kehtestamise perioodi oli vaadeldaval juhul tegemist eelise andmisega. |
| --- | --- |

(125)

Sellest tulenevalt leiab komisjon, et enne maksulaadse lõivu kehtestamise perioodi oli vaadeldaval juhul tegemist eelise andmisega.

| (126) | Nagu eelnevalt mainitud, võisid Portugali ametiasutuste võetud meetmed imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamise tagamiseks vabastada loomakasvatajad kuludest, mis oleks tavapäraselt olnud osaliselt nende kanda. 2002. aasta dekreetseaduse ja 2003. aasta dekreetseadusega kehtestatud üleminekukorralduse alusel ei maksnud loomakasvatajad kõnealust lõivu. Portugali ametiasutused väitsid, et enne 2005. aastat jäätmete kogumisega seotud kulud jagunesid kogu tootmisharu peale. Komisjon märgib, et kahe Portugali ametiasutuste esitatud arve põhjal nähti tõepoolest ette 2002. aasta ja 2003. aasta dekreetseaduste alusel kehtestatud lõivu suunamine ühele tapakeskusele 2002. aasta oktoobris ja 2003. aasta oktoobris. Esitatud dokumendid tõendavad Portugali ametiasutuste väidet, mille kohaselt kulud kandusid turumehhanismide toimimise tõttu üle kogu tootmisharule, sealhulgas loomakasvatajatele. Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et loomakasvatajad kandsid oma majandustegevusega seotud kulusid ning neile ei antud spetsiifilist eelist. |
| --- | --- |

(126)

Nagu eelnevalt mainitud, võisid Portugali ametiasutuste võetud meetmed imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamise tagamiseks vabastada loomakasvatajad kuludest, mis oleks tavapäraselt olnud osaliselt nende kanda. 2002. aasta dekreetseaduse ja 2003. aasta dekreetseadusega kehtestatud üleminekukorralduse alusel ei maksnud loomakasvatajad kõnealust lõivu. Portugali ametiasutused väitsid, et enne 2005. aastat jäätmete kogumisega seotud kulud jagunesid kogu tootmisharu peale. Komisjon märgib, et kahe Portugali ametiasutuste esitatud arve põhjal nähti tõepoolest ette 2002. aasta ja 2003. aasta dekreetseaduste alusel kehtestatud lõivu suunamine ühele tapakeskusele 2002. aasta oktoobris ja 2003. aasta oktoobris. Esitatud dokumendid tõendavad Portugali ametiasutuste väidet, mille kohaselt kulud kandusid turumehhanismide toimimise tõttu üle kogu tootmisharule, sealhulgas loomakasvatajatele. Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et loomakasvatajad kandsid oma majandustegevusega seotud kulusid ning neile ei antud spetsiifilist eelist.

| (127) | Komisjon märgib, et loomakasvatajatele anti eelis üksnes lõivu kohaldamisele eelnenud perioodil. |
| --- | --- |

(127)

Komisjon märgib, et loomakasvatajatele anti eelis üksnes lõivu kohaldamisele eelnenud perioodil.

| (128) | Eelnevast tulenevalt leiab komisjon, et seoses loomsete kõrvalsaaduste kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamisega anti eelis tapamajadele, tapakeskustele ja importijatele kõikidel vaadeldud ajavahemikel, välja arvatud 2003. aastal, ning loomakasvatajatele üksnes lõivu kohaldamisele eelnenud ajavahemikul. |
| --- | --- |

(128)

Eelnevast tulenevalt leiab komisjon, et seoses loomsete kõrvalsaaduste kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamisega anti eelis tapamajadele, tapakeskustele ja importijatele kõikidel vaadeldud ajavahemikel, välja arvatud 2003. aastal, ning loomakasvatajatele üksnes lõivu kohaldamisele eelnenud ajavahemikul.

1.2.   RIIGI RESSURSSIDEST RAHASTATAVAD EELISED

| (129) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 käsitletakse liikmesriikide poolt või riigi ressurssidest antavat abi. Teisisõnu peab kõnealuse meetme võtjaks olema riik ja meede peab hõlmama riigi ressursse. |
| --- | --- |

(129)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 käsitletakse liikmesriikide poolt või riigi ressurssidest antavat abi. Teisisõnu peab kõnealuse meetme võtjaks olema riik ja meede peab hõlmama riigi ressursse.

| (130) | Konkreetsel juhul rahastati ajavahemikul alates 1999. aastast kuni 2002. aasta oktoobrini imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamistoiminguid otseselt riigi tuludest ning alates 2002. aasta oktoobrist tapakeskuste, konditustamata veise- ja sealiha importijate ja ühendusesiseste ettevõtjate, see tähendab konditustamata veise- ja sealiha töötlejate/vastuvõtjate makstava maksulaadse lõivu abil. |
| --- | --- |

(130)

Konkreetsel juhul rahastati ajavahemikul alates 1999. aastast kuni 2002. aasta oktoobrini imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamistoiminguid otseselt riigi tuludest ning alates 2002. aasta oktoobrist tapakeskuste, konditustamata veise- ja sealiha importijate ja ühendusesiseste ettevõtjate, see tähendab konditustamata veise- ja sealiha töötlejate/vastuvõtjate makstava maksulaadse lõivu abil.

| (131) | Otseselt riigi tuludest teenuseosutajatele tehtavate maksete näol on tegu riigi ressurssidest rahastatavate eelistega. Asjaolu, et kõnealust avalikku teenust rahastati riigieelarvest alates 1999. aastast ja kuni lõivu kehtestamiseni 2002. aastal, tähendab, et teenust osutanud ettevõtjad kasutasid riiklikke rahalisi vahendeid teenusega seotud kulude katmiseks. |
| --- | --- |

(131)

Otseselt riigi tuludest teenuseosutajatele tehtavate maksete näol on tegu riigi ressurssidest rahastatavate eelistega. Asjaolu, et kõnealust avalikku teenust rahastati riigieelarvest alates 1999. aastast ja kuni lõivu kehtestamiseni 2002. aastal, tähendab, et teenust osutanud ettevõtjad kasutasid riiklikke rahalisi vahendeid teenusega seotud kulude katmiseks.

| (132) | 2002. aasta septembri ja 2005. aasta novembri vahelisel ajavahemikul võetud lõivud kuuluvad ELi toimimise lepingu riigiabi käsitlevate sätete reguleerimisalasse üksnes juhul, kui need on abimeetme rahastamise vahend ning seeläbi meetme oluline osa (39). |
| --- | --- |

(132)

2002. aasta septembri ja 2005. aasta novembri vahelisel ajavahemikul võetud lõivud kuuluvad ELi toimimise lepingu riigiabi käsitlevate sätete reguleerimisalasse üksnes juhul, kui need on abimeetme rahastamise vahend ning seeläbi meetme oluline osa (39).

| (133) | Kõik lõivud maksti pöördmaksustamise abil INGA-le. Ettevõtjate makstav lõiv maksti vahetult INGA-le ja moodustas asutuse tulud. |
| --- | --- |

(133)

Kõik lõivud maksti pöördmaksustamise abil INGA-le. Ettevõtjate makstav lõiv maksti vahetult INGA-le ja moodustas asutuse tulud.

| (134) | Selleks, et maksu saaks käsitleda abimeetme olulise osana, peab asjaomase siseriikliku õiguse alusel olema maksu ja antava abi vahel kindlasti selline seos, kus maksutulud on tingimata ette nähtud antava abi rahastamiseks (40). |
| --- | --- |

(134)

Selleks, et maksu saaks käsitleda abimeetme olulise osana, peab asjaomase siseriikliku õiguse alusel olema maksu ja antava abi vahel kindlasti selline seos, kus maksutulud on tingimata ette nähtud antava abi rahastamiseks (40).

| (135) | Kuna lõivud moodustasid INGA tulud ja maksti otseselt talle, leidis komisjon, et lõivu tuleb käsitleda abimeetme olulise osana. |
| --- | --- |

(135)

Kuna lõivud moodustasid INGA tulud ja maksti otseselt talle, leidis komisjon, et lõivu tuleb käsitleda abimeetme olulise osana.

| (136) | Küsimuse kohta, kas maksulaadse lõivu kogumisest saadavat tulu võib konkreetsel juhul käsitleda riigi ressursina, tuleb märkida, et riigi ressursside puhul ei saa eristada olukordi, kus abi annab otseselt riik, olukordadest, kus abi andjaks on riigi määratud või loodud avalik-õiguslikud ettevõtjad või eraettevõtjad. Euroopa Kohus on otsustanud 15. juuli 2004. aasta otsuses Pearle e.a. kohtuasjas, (41) et vahendaja poolt teatava sektori kõikidelt ettevõtjatelt kogutud kohustuslikest maksudest saadud tulu saab pidada riigi ressursiks üksnes juhul, kui on täidetud järgmised neli tingimust:






  a) | kõnealuse meetme on kehtestanud kutseorganisatsioon, mis esindab teatava majandussektori ettevõtjaid ja töövõtjaid, ning meede ei kujuta endast riikliku poliitika elluviimise vahendit; |
| --- | --- | --- |

(136)

Küsimuse kohta, kas maksulaadse lõivu kogumisest saadavat tulu võib konkreetsel juhul käsitleda riigi ressursina, tuleb märkida, et riigi ressursside puhul ei saa eristada olukordi, kus abi annab otseselt riik, olukordadest, kus abi andjaks on riigi määratud või loodud avalik-õiguslikud ettevõtjad või eraettevõtjad. Euroopa Kohus on otsustanud 15. juuli 2004. aasta otsuses Pearle e.a. kohtuasjas, (41) et vahendaja poolt teatava sektori kõikidelt ettevõtjatelt kogutud kohustuslikest maksudest saadud tulu saab pidada riigi ressursiks üksnes juhul, kui on täidetud järgmised neli tingimust:

a)

kõnealuse meetme on kehtestanud kutseorganisatsioon, mis esindab teatava majandussektori ettevõtjaid ja töövõtjaid, ning meede ei kujuta endast riikliku poliitika elluviimise vahendit;

| b) | kõnealuse meetme eesmärkide täitmist rahastatakse täies ulatuses selle majandussektori ettevõtjatelt võetava maksu abil; |
| --- | --- |

b)

kõnealuse meetme eesmärkide täitmist rahastatakse täies ulatuses selle majandussektori ettevõtjatelt võetava maksu abil;

| c) | rahastamisviisi ja iga ettevõtja osa rahastamises määravad tootmisharu kutseorganisatsioonis kindlaks ettevõtjate ja töötajate esindajad ilma riigi sekkumiseta; |
| --- | --- |

c)

rahastamisviisi ja iga ettevõtja osa rahastamises määravad tootmisharu kutseorganisatsioonis kindlaks ettevõtjate ja töötajate esindajad ilma riigi sekkumiseta;

| d) | võetavat maksu tuleb kasutada kõnealuse meetme rahastamiseks ilma riigi võimaliku sekkumiseta. |
| --- | --- |

d)

võetavat maksu tuleb kasutada kõnealuse meetme rahastamiseks ilma riigi võimaliku sekkumiseta.

| (137) | Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal ilmneb, et Pearle e.a. kohtuotsuses toodud esimene tingimus ei ole täidetud, sest meede kehtestati dekreetseaduse abil viimaks ellu riigi kindlaksmääratud poliitikat, mille eesmärgiks oli võidelda BSEga. |
| --- | --- |

(137)

Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal ilmneb, et Pearle e.a. kohtuotsuses toodud esimene tingimus ei ole täidetud, sest meede kehtestati dekreetseaduse abil viimaks ellu riigi kindlaksmääratud poliitikat, mille eesmärgiks oli võidelda BSEga.

| (138) | Samuti ei ole täidetud kolmas ja neljas tingimus, sest meetme rahastamise viisi reguleeritakse kõnealuste dekreetseadustega. Seega on Portugali ametiasutustel olnud võimalus sekkuda meetme rahastamise viisi kindlaksmääramise käiku. |
| --- | --- |

(138)

Samuti ei ole täidetud kolmas ja neljas tingimus, sest meetme rahastamise viisi reguleeritakse kõnealuste dekreetseadustega. Seega on Portugali ametiasutustel olnud võimalus sekkuda meetme rahastamise viisi kindlaksmääramise käiku.

| (139) | Kuna kõik Pearle e.a. kohtuotsuses toodud tingimused ei ole täidetud ning tundub, et riigil on kõnealuse abimeetme rahastamise viisi üle määrava ulatusega kontroll, on komisjon seisukohal, et maksulaadse lõivu kogumisest saadud tulu näol on tegemist riigile kuuluva riigi ressursiga. |
| --- | --- |

(139)

Kuna kõik Pearle e.a. kohtuotsuses toodud tingimused ei ole täidetud ning tundub, et riigil on kõnealuse abimeetme rahastamise viisi üle määrava ulatusega kontroll, on komisjon seisukohal, et maksulaadse lõivu kogumisest saadud tulu näol on tegemist riigile kuuluva riigi ressursiga.

1.3.   KONKURENTSI MOONUTAMINE / KAUBANDUSE KAHJUSTAMINE

| (140) | Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt tähendab teatava ettevõtja konkurentsiolukorra parandamine riigiabi vahenditega üldjuhul konkurentsi moonutamist konkureerivate ettevõtjate suhtes, kellele sellist abi ei anta (42). |
| --- | --- |

(140)

Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt tähendab teatava ettevõtja konkurentsiolukorra parandamine riigiabi vahenditega üldjuhul konkurentsi moonutamist konkureerivate ettevõtjate suhtes, kellele sellist abi ei anta (42).

| (141) | Meede võib avaldada mõju Portugali positsioonile lihasektoris (43). Kuna Portugali ettevõtjad tegutsevad rahvusvahelisel kõrge konkurentsitasemega turul, võib väita, et kõnealune meede kahjustab või võib kahjustada konkurentsi. Meede võib kahjustada ka liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(141)

Meede võib avaldada mõju Portugali positsioonile lihasektoris (43). Kuna Portugali ettevõtjad tegutsevad rahvusvahelisel kõrge konkurentsitasemega turul, võib väita, et kõnealune meede kahjustab või võib kahjustada konkurentsi. Meede võib kahjustada ka liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (142) | Portugali ametiasutused tõid välja asjaolu, et eeskätt elusate veiste ja vasikate ning nii eraldi tootena kui ka muudes toodetes sisalduva liha- ja kondijahu väljaveole kehtestatud embargo tõttu vastav kaubavahetus puudus, mistõttu ei olnud võimalik ka konkurentsi moonutamine. |
| --- | --- |

(142)

Portugali ametiasutused tõid välja asjaolu, et eeskätt elusate veiste ja vasikate ning nii eraldi tootena kui ka muudes toodetes sisalduva liha- ja kondijahu väljaveole kehtestatud embargo tõttu vastav kaubavahetus puudus, mistõttu ei olnud võimalik ka konkurentsi moonutamine.

| (143) | Selles osas tuleb meenutada, et kohtupraktika kohaselt (44) võib abi mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja kahjustada konkurentsi ka juhul, kui teiste liikmesriikidega konkureeriv abi saav ettevõtja ei tegele ise ekspordiga; nii võib juhul, kui riik annab abi teatavale ettevõtjale, selle tulemusena tugevneda või suureneda siseriiklik pakkumine, mille tagajärjel vähenevad teistes liikmesriikides registreeritud ettevõtjate võimalused pakkuda oma teenuseid kõnealuse liikmesriigi turul. |
| --- | --- |

(143)

Selles osas tuleb meenutada, et kohtupraktika kohaselt (44) võib abi mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja kahjustada konkurentsi ka juhul, kui teiste liikmesriikidega konkureeriv abi saav ettevõtja ei tegele ise ekspordiga; nii võib juhul, kui riik annab abi teatavale ettevõtjale, selle tulemusena tugevneda või suureneda siseriiklik pakkumine, mille tagajärjel vähenevad teistes liikmesriikides registreeritud ettevõtjate võimalused pakkuda oma teenuseid kõnealuse liikmesriigi turul.

| (144) | Eespool osutatut silmas pidades leiab komisjon, et kõnealuste toodete väljaveole Portugalist teistesse liikmesriikidesse kehtinud keeld ei mõjuta otsust selle kohta, et kõnealune meede võis kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(144)

Eespool osutatut silmas pidades leiab komisjon, et kõnealuste toodete väljaveole Portugalist teistesse liikmesriikidesse kehtinud keeld ei mõjuta otsust selle kohta, et kõnealune meede võis kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

1.4.   JÄRELDUSED

| (145) | Komisjon leiab, et 1998. aasta, 2002. aasta ja 2003. aasta dekreetseadustega loomsete kõrvalsaaduste kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamise kohta kehtestatud meetmed kujutavad endast tapamajadele, tapakeskustele ja importijatele antud riigiabi ajavahemikul 1998. aasta dekreetseaduse jõustumisest kuni 2003. aasta dekreetseadusega kehtestatud üleminekukorralduse lõppemiseni, välja arvatud 2003. aastal, mille kohta Portugali ametiasutused tõendasid eelise puudumist. |
| --- | --- |

(145)

Komisjon leiab, et 1998. aasta, 2002. aasta ja 2003. aasta dekreetseadustega loomsete kõrvalsaaduste kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamise kohta kehtestatud meetmed kujutavad endast tapamajadele, tapakeskustele ja importijatele antud riigiabi ajavahemikul 1998. aasta dekreetseaduse jõustumisest kuni 2003. aasta dekreetseadusega kehtestatud üleminekukorralduse lõppemiseni, välja arvatud 2003. aastal, mille kohta Portugali ametiasutused tõendasid eelise puudumist.

| (146) | Loomakasvatajatega seotud meetme puhul leiab komisjon, et see on artikli 107 lõike 1 reguleerimisalasse jääv riigiabi ajavahemikul enne lõivu kohaldamist. |
| --- | --- |

(146)

Loomakasvatajatega seotud meetme puhul leiab komisjon, et see on artikli 107 lõike 1 reguleerimisalasse jääv riigiabi ajavahemikul enne lõivu kohaldamist.

| (147) | Teenust osutavate ettevõtjatega seotud meetme puhul leiab komisjon, et ajavahemikul alates 1998. aasta dekreetseaduse jõustumisest kuni 2005. aastani, mil lõppes 2003. aasta dekreetseadusega sätestatud üleminekukorraldus, ei saa välistada riigiabi olemasolu. |
| --- | --- |

(147)

Teenust osutavate ettevõtjatega seotud meetme puhul leiab komisjon, et ajavahemikul alates 1998. aasta dekreetseaduse jõustumisest kuni 2005. aastani, mil lõppes 2003. aasta dekreetseadusega sätestatud üleminekukorraldus, ei saa välistada riigiabi olemasolu.

2.   ABI EBASEADUSLIKKUS

| (148) | Komisjon märgib, et Portugal ei teatanud komisjonile ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud korras alates 1999. aastast kehtestatud abimeetmetest ega 2002. aasta ja 2003. aasta dekreetseadusega kehtestatud korraldustest. Nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktis f on ebaseaduslik abi määratletud kui uus abi, mis on kehtestatud vastuolus asutamislepingu artikli 93 lõikega 3. |
| --- | --- |

(148)

Komisjon märgib, et Portugal ei teatanud komisjonile ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud korras alates 1999. aastast kehtestatud abimeetmetest ega 2002. aasta ja 2003. aasta dekreetseadusega kehtestatud korraldustest. Nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktis f on ebaseaduslik abi määratletud kui uus abi, mis on kehtestatud vastuolus asutamislepingu artikli 93 lõikega 3.

| (149) | Võttes arvesse asjaolu, et Portugali võetud meetmed hõlmavad riigiabi komponente, võib järeldada, et tegu on uue abiga, millest komisjonile ei ole teatatud ning mis on seetõttu ELi toimimise lepingu tähenduses ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(149)

Võttes arvesse asjaolu, et Portugali võetud meetmed hõlmavad riigiabi komponente, võib järeldada, et tegu on uue abiga, millest komisjonile ei ole teatatud ning mis on seetõttu ELi toimimise lepingu tähenduses ebaseaduslik.

| (150) | Võimalike abimeetmete kokkusobivust vaadeldakse kahes aspektis: esmalt vaatleb komisjon teenust osutanud ettevõtjatele antud abi kokkusobivust ja seejärel vaatleb ta tapakeskustele, tükeldamistöökodadele ning asjaomase sektori importijatele ja ühendusesisestele vahendajatele ning loomakasvatajatele antud abi kokkusobivust. |
| --- | --- |

(150)

Võimalike abimeetmete kokkusobivust vaadeldakse kahes aspektis: esmalt vaatleb komisjon teenust osutanud ettevõtjatele antud abi kokkusobivust ja seejärel vaatleb ta tapakeskustele, tükeldamistöökodadele ning asjaomase sektori importijatele ja ühendusesisestele vahendajatele ning loomakasvatajatele antud abi kokkusobivust.

| (151) | Kuna need on abimeetmed, mida alates 2002. aastast rahastati maksulaadse lõivu abil, peab komisjon vaatlema nii rahastatavaid meetmeid, st antud abi, kui ka kõnealuste meetmete rahastamisviisi ennast, kui rahastamisviis on abimeetme oluline osa. Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt peab komisjon juhul, kui abimeetmete rahastamise viis (eeskätt kui tegemist on kohustuslike maksudega) on abimeetme lahutamatu osa, võtma abimeetme vaatlemisel arvesse ka abi rahastamise korda (45). Nagu on mainitud käesoleva otsuse põhjenduses 135, tuleb kõnealusel juhul abimeetme rahastamisviisi käsitleda abimeetme olulise osana. |
| --- | --- |

(151)

Kuna need on abimeetmed, mida alates 2002. aastast rahastati maksulaadse lõivu abil, peab komisjon vaatlema nii rahastatavaid meetmeid, st antud abi, kui ka kõnealuste meetmete rahastamisviisi ennast, kui rahastamisviis on abimeetme oluline osa. Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt peab komisjon juhul, kui abimeetmete rahastamise viis (eeskätt kui tegemist on kohustuslike maksudega) on abimeetme lahutamatu osa, võtma abimeetme vaatlemisel arvesse ka abi rahastamise korda (45). Nagu on mainitud käesoleva otsuse põhjenduses 135, tuleb kõnealusel juhul abimeetme rahastamisviisi käsitleda abimeetme olulise osana.

3.   ABI KOKKUSOBIVUSE ANALÜÜS

3.1.   ANALÜÜS TEATAMATA ABI KÄSITLEVATE ÕIGUSSÄTETE PÕHJAL

3.1.1.   
  Teenust osutavatele ettevõtjatele antav abi

a)   Abi kokkusobivus ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaselt

| (152) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 toodud keeld hõlmab erandeid. |
| --- | --- |

(152)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 toodud keeld hõlmab erandeid.

| (153) | Euroopa Kohtu kohtupraktikast ilmneb, et avaliku teenindamise eest makstav hüvitis ei ole ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohane riigiabi, kui seejuures on täidetud teatavad tingimused (vt käesoleva otsuse põhjendus 89). Samas, kui avaliku teenindamise eest makstavad hüvitised ei täida kõnealuseid tingimusi ning seejuures on täidetud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud üldised kohaldamistingimused, on selliste hüvitiste puhul tegemist riigiabidega, mis samas võivad ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaselt olla Euroopa Liidu toimimise lepinguga kooskõlas, kui tegemist on üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamiseks vajalike meetmetega, mis ei kahjusta kaubanduse arengut sel määral, et see oleks vastuolus Euroopa Liidu huvidega. Komisjon täpsustas tingimusi, mis peavad olema täidetud sellise tasakaalu saavutamiseks. Oma 2001. aasta teatises Euroopa üldhuviteenuste kohta (46) täpsustas komisjon, et tuleb tagada, et EÜ asutamislepingu eeskirjade piirangud, eelkõige konkurentsipiirangud ja siseturu vabaduste piirangud ei oleks rangemad, kui on vaja avaliku teenuse tõhusaks täitmiseks. See eeldab eeskätt, et hüvitise suurus ei ületaks asjaomasele ettevõtjale usaldatud ülesande täitmisega seotud lisakulude ulatust. Komisjon täpsustas kõnealuseid tingimusi hiljem dokumendis „Ühenduse raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena” (47) ja 28. novembri 2005. aasta otsuses artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta (48). Hüvitise suuruse puhul täpsustas komisjon, et hüvitise suurus ei või ületada summat, mis katab avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud kulud, arvestades seejuures asjakohaseid tulusid ja kohustuse täitmisel saadavat mõistliku suurusega kasumit. Mõistliku suurusega kasumi puhul peab kas täiel määral või osaliselt arvesse võtma asjaomaste ettevõtjate kokkulepitud, piiratud ajavahemikul tootlikkuse suurenemisest saadud kasumit, ilma et see mõjutaks nende teenuste kvaliteeti, mille riik on kehtestanud. |
| --- | --- |

(153)

Euroopa Kohtu kohtupraktikast ilmneb, et avaliku teenindamise eest makstav hüvitis ei ole ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohane riigiabi, kui seejuures on täidetud teatavad tingimused (vt käesoleva otsuse põhjendus 89). Samas, kui avaliku teenindamise eest makstavad hüvitised ei täida kõnealuseid tingimusi ning seejuures on täidetud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud üldised kohaldamistingimused, on selliste hüvitiste puhul tegemist riigiabidega, mis samas võivad ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaselt olla Euroopa Liidu toimimise lepinguga kooskõlas, kui tegemist on üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamiseks vajalike meetmetega, mis ei kahjusta kaubanduse arengut sel määral, et see oleks vastuolus Euroopa Liidu huvidega. Komisjon täpsustas tingimusi, mis peavad olema täidetud sellise tasakaalu saavutamiseks. Oma 2001. aasta teatises Euroopa üldhuviteenuste kohta (46) täpsustas komisjon, et tuleb tagada, et EÜ asutamislepingu eeskirjade piirangud, eelkõige konkurentsipiirangud ja siseturu vabaduste piirangud ei oleks rangemad, kui on vaja avaliku teenuse tõhusaks täitmiseks. See eeldab eeskätt, et hüvitise suurus ei ületaks asjaomasele ettevõtjale usaldatud ülesande täitmisega seotud lisakulude ulatust. Komisjon täpsustas kõnealuseid tingimusi hiljem dokumendis „Ühenduse raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena” (47) ja 28. novembri 2005. aasta otsuses artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta (48). Hüvitise suuruse puhul täpsustas komisjon, et hüvitise suurus ei või ületada summat, mis katab avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud kulud, arvestades seejuures asjakohaseid tulusid ja kohustuse täitmisel saadavat mõistliku suurusega kasumit. Mõistliku suurusega kasumi puhul peab kas täiel määral või osaliselt arvesse võtma asjaomaste ettevõtjate kokkulepitud, piiratud ajavahemikul tootlikkuse suurenemisest saadud kasumit, ilma et see mõjutaks nende teenuste kvaliteeti, mille riik on kehtestanud.

| (154) | Dokumendi „Ühenduse raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena” punktis 18 on täpsustatud, et „mõistlik kasum” peaks tähendama omakapitali tootlust, võttes arvesse riski, mis võib ettevõtjatele kaasneda liikmesriigi sekkumisega, eriti kui sellega antakse ettevõtjale ainu- või eriõigusi, või selle riski puudumist. Nimetatud kasum ei tohi tavaliselt ületada asjaomases valdkonnas viimastel aastatel saadud keskmist kasumit. Valdkondades, kus puuduvad võrdväärsed ettevõtjad ettevõtjale, kelle ülesandeks on üldist majandushuvi esindava teenuse osutamine, võib kõnealust ettevõtjat võrrelda mõnes muus liikmesriigis asuva ettevõtjaga või vajaduse korral ka mõnes muus valdkonnas tegutseva ettevõtjaga eeldusel, et arvestatakse iga valdkonna erijoontega. Mõistliku kasumi kindlaks määramiseks võib liikmesriik rakendada stimuleerivaid kriteeriume, mis võivad muu hulgas olla seotud osutatud teenuste kvaliteedi ja tootmisefektiivsuse suurenemisega. |
| --- | --- |

(154)

Dokumendi „Ühenduse raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena” punktis 18 on täpsustatud, et „mõistlik kasum” peaks tähendama omakapitali tootlust, võttes arvesse riski, mis võib ettevõtjatele kaasneda liikmesriigi sekkumisega, eriti kui sellega antakse ettevõtjale ainu- või eriõigusi, või selle riski puudumist. Nimetatud kasum ei tohi tavaliselt ületada asjaomases valdkonnas viimastel aastatel saadud keskmist kasumit. Valdkondades, kus puuduvad võrdväärsed ettevõtjad ettevõtjale, kelle ülesandeks on üldist majandushuvi esindava teenuse osutamine, võib kõnealust ettevõtjat võrrelda mõnes muus liikmesriigis asuva ettevõtjaga või vajaduse korral ka mõnes muus valdkonnas tegutseva ettevõtjaga eeldusel, et arvestatakse iga valdkonna erijoontega. Mõistliku kasumi kindlaks määramiseks võib liikmesriik rakendada stimuleerivaid kriteeriume, mis võivad muu hulgas olla seotud osutatud teenuste kvaliteedi ja tootmisefektiivsuse suurenemisega.

| (155) | Käesoleva otsuse põhjenduses 99 ja sellele järgnevates punktides on komisjon teatanud, et ta ei saa Portugali ametiasutuste esitatud teabe põhjal järeldada, et arvestatud hüvitise suuruse arvutamisel arvesse võetud mõistlik kasum ei ületa asjaomases valdkonnas saadud keskmist kasumit. Komisjoni talitused palusid Portugali ametiasutustel mitmel korral esitada nõutavad andmed, mis võimaldaks kindlaks määrata, kas üldist majandushuvi esindava teenuse puhul antava riigiabi suhtes kohaldatava erandi jaoks nõutavad tingimused on täidetud või mitte. Portugali ametiasutuste esitatud andmetest ei selgunud siiski, et asjaomase sektori keskmise kasumimäära väljaselgitamiseks oleks tehtud võrdlus muude ettevõtjatega. |
| --- | --- |

(155)

Käesoleva otsuse põhjenduses 99 ja sellele järgnevates punktides on komisjon teatanud, et ta ei saa Portugali ametiasutuste esitatud teabe põhjal järeldada, et arvestatud hüvitise suuruse arvutamisel arvesse võetud mõistlik kasum ei ületa asjaomases valdkonnas saadud keskmist kasumit. Komisjoni talitused palusid Portugali ametiasutustel mitmel korral esitada nõutavad andmed, mis võimaldaks kindlaks määrata, kas üldist majandushuvi esindava teenuse puhul antava riigiabi suhtes kohaldatava erandi jaoks nõutavad tingimused on täidetud või mitte. Portugali ametiasutuste esitatud andmetest ei selgunud siiski, et asjaomase sektori keskmise kasumimäära väljaselgitamiseks oleks tehtud võrdlus muude ettevõtjatega.

| (156) | Seetõttu ei saa komisjon väita, et teenuseosutajatele antud abi on ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaselt kooskõlas ühenduse õigusaktidega. |
| --- | --- |

(156)

Seetõttu ei saa komisjon väita, et teenuseosutajatele antud abi on ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaselt kooskõlas ühenduse õigusaktidega.

b)   Abi kokkusobivus ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt

| (157) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c on sätestatud, et siseturuga võib kokkusobivaks pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Selleks et nimetatud punktis osutatud erandit oleks võimalik kohaldada, peab abi aitama kaasa kõnealuse sektori arengule. |
| --- | --- |

(157)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c on sätestatud, et siseturuga võib kokkusobivaks pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Selleks et nimetatud punktis osutatud erandit oleks võimalik kohaldada, peab abi aitama kaasa kõnealuse sektori arengule.

| (158) | Portugali ametiasutused teatasid, et kõnealusel juhul kandis riik alates 1999. aastast kõik imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamisega seotud kulud. Alates 2002. aasta oktoobrist rahastati kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamistoiminguid tapakeskuste, konditustamata veise- ja sealiha importijate ning ühendusesiseste vahendajate, st konditustamata veise- ja sealiha töötlejate/vastuvõtjate makstavast maksulaadsest lõivust saadava tulu abil, välja arvatud juhtudel, kui ettevõtjad rahastasid toiminguid ise. |
| --- | --- |

(158)

Portugali ametiasutused teatasid, et kõnealusel juhul kandis riik alates 1999. aastast kõik imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamisega seotud kulud. Alates 2002. aasta oktoobrist rahastati kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamistoiminguid tapakeskuste, konditustamata veise- ja sealiha importijate ning ühendusesiseste vahendajate, st konditustamata veise- ja sealiha töötlejate/vastuvõtjate makstavast maksulaadsest lõivust saadava tulu abil, välja arvatud juhtudel, kui ettevõtjad rahastasid toiminguid ise.

| (159) | Vastavalt dokumendi „Ühenduse suunised riigiabi kohta põllumajandussektoris ajavahemikuks 2000–2006” (49) (edaspidi „suunised”) punktile 23.3 ja komisjoni teatisele ebaseadusliku riigiabi hindamisel kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (50) tuleb kõiki määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f kohaselt ebaseaduslikke abimeetmeid hinnata abi andmise kuupäeval kohaldatud eeskirjade ja suuniste kohaselt. 2002. aastal võttis komisjon vastu ühenduse suunised, mis käsitlevad riigiabi andmist seoses TSE testide, surnult leitud loomade ja tapamajajäätmetega. Kõnealuseid suuniseid kohaldati ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2006 (51). TSE suuniste punktis 44 on sätestatud tapamajajäätmete puhul kohaldatav erand põhimõttest, et ebaseaduslikku abi tuleb hinnata vastavalt abi andmise ajal kehtivatele eeskirjadele. TSE suuniste punkti 47 kohaselt kohaldab komisjon tapamajajäätmetega seotud ja enne 2002. aasta lõppu antud ebaseadusliku abi suhtes suuniste punktis 11.4 sätestatud põhimõtteid. Seega on alates 1999. aastast antud abi hindamise korral pädevaks õiguslikuks aluseks TSE suuniste punkt 47. |
| --- | --- |

(159)

Vastavalt dokumendi „Ühenduse suunised riigiabi kohta põllumajandussektoris ajavahemikuks 2000–2006” (49) (edaspidi „suunised”) punktile 23.3 ja komisjoni teatisele ebaseadusliku riigiabi hindamisel kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (50) tuleb kõiki määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f kohaselt ebaseaduslikke abimeetmeid hinnata abi andmise kuupäeval kohaldatud eeskirjade ja suuniste kohaselt. 2002. aastal võttis komisjon vastu ühenduse suunised, mis käsitlevad riigiabi andmist seoses TSE testide, surnult leitud loomade ja tapamajajäätmetega. Kõnealuseid suuniseid kohaldati ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2006 (51). TSE suuniste punktis 44 on sätestatud tapamajajäätmete puhul kohaldatav erand põhimõttest, et ebaseaduslikku abi tuleb hinnata vastavalt abi andmise ajal kehtivatele eeskirjadele. TSE suuniste punkti 47 kohaselt kohaldab komisjon tapamajajäätmetega seotud ja enne 2002. aasta lõppu antud ebaseadusliku abi suhtes suuniste punktis 11.4 sätestatud põhimõtteid. Seega on alates 1999. aastast antud abi hindamise korral pädevaks õiguslikuks aluseks TSE suuniste punkt 47.

| (160) | Vastavalt dokumendi „Ühenduse suunised riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013” punkti 194 alapunktile c ei kohaldata TSE suuniseid alates kõnealuste suuniste jõustumisest, 1. jaanuarist 2007, välja arvatud suuniste punktis 43 ja järgnevates punktides osutatud ebaseaduslike abide puhul, mida anti enne 1. jaanuari 2007. Seega jääb TSE suuniste punkt 47 tapamajajäätmetega seotud ja alates 1. jaanuarist 2003 antud ebaseaduslike abide puhul kohaldatavaks eeskirjaks. |
| --- | --- |

(160)

Vastavalt dokumendi „Ühenduse suunised riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013” punkti 194 alapunktile c ei kohaldata TSE suuniseid alates kõnealuste suuniste jõustumisest, 1. jaanuarist 2007, välja arvatud suuniste punktis 43 ja järgnevates punktides osutatud ebaseaduslike abide puhul, mida anti enne 1. jaanuari 2007. Seega jääb TSE suuniste punkt 47 tapamajajäätmetega seotud ja alates 1. jaanuarist 2003 antud ebaseaduslike abide puhul kohaldatavaks eeskirjaks.

| (161) | TSE suuniste punkt 47 hõlmab tapamajajäätmeid käsitlevaid eri õigussätteid. |
| --- | --- |

(161)

TSE suuniste punkt 47 hõlmab tapamajajäätmeid käsitlevaid eri õigussätteid.

| (162) | TSE suuniste punkti 47 alusel on komisjon tapamajajäätmetega seotud riigiabi kohta võtnud alates 2001. aasta jaanuarist vastu rea üksikotsuseid, mis lubavad anda kuni 100 %protsendini ulatuvat riigiabi transmissiivset spongioosset entsefalopaatiat (TSE) puudutavate ühenduse uute õigusaktide kohaselt hävitamisele kuuluva eririskiga tooraine, kondijahu ja seda sisaldava loomasööda hävitamise kuludest. Nimetatud otsuste aluseks on eelkõige põllumajandussuuniste punkt 11.4, milles võetakse arvesse abi lühikest kestust ja vajadust lähtuda pikas perspektiivis „saastaja maksab” põhimõttest. Erandlikult on komisjon nõustunud, et sellist riigiabi antakse ka teistele ettevõtjatele peale nende, kes tegutsevad elusloomade tootmise valdkonnas, näiteks tapamajadele. Komisjon kohaldab samu põhimõtteid enne 2002. aasta lõppu ebaseaduslikult osutatud riigiabile TSEd käsitlevate ühenduse uute õigusaktidega seotud võrreldavate kulude puhul, ilma et rikutaks muid ühenduse õiguse norme. |
| --- | --- |

(162)

TSE suuniste punkti 47 alusel on komisjon tapamajajäätmetega seotud riigiabi kohta võtnud alates 2001. aasta jaanuarist vastu rea üksikotsuseid, mis lubavad anda kuni 100 %protsendini ulatuvat riigiabi transmissiivset spongioosset entsefalopaatiat (TSE) puudutavate ühenduse uute õigusaktide kohaselt hävitamisele kuuluva eririskiga tooraine, kondijahu ja seda sisaldava loomasööda hävitamise kuludest. Nimetatud otsuste aluseks on eelkõige põllumajandussuuniste punkt 11.4, milles võetakse arvesse abi lühikest kestust ja vajadust lähtuda pikas perspektiivis „saastaja maksab” põhimõttest. Erandlikult on komisjon nõustunud, et sellist riigiabi antakse ka teistele ettevõtjatele peale nende, kes tegutsevad elusloomade tootmise valdkonnas, näiteks tapamajadele. Komisjon kohaldab samu põhimõtteid enne 2002. aasta lõppu ebaseaduslikult osutatud riigiabile TSEd käsitlevate ühenduse uute õigusaktidega seotud võrreldavate kulude puhul, ilma et rikutaks muid ühenduse õiguse norme.

| (163) | TSE suuniste punktis 47 meenutatakse, et erandlikult on komisjon nõustunud sellise riigiabi andmisega ka teistele ettevõtjatele peale nende, kes tegutsevad elusloomade tootmise valdkonnas, näiteks tapamajadele. Komisjon on varem otsustanud, et kõnealust erandit tuleks samuti kohaldada selliste ettevõtete suhtes, kelle tegevus on tihedalt seotud elusloomade tootmisega, nagu loomsete jäätmete käitlemise ettevõtted. |
| --- | --- |

(163)

TSE suuniste punktis 47 meenutatakse, et erandlikult on komisjon nõustunud sellise riigiabi andmisega ka teistele ettevõtjatele peale nende, kes tegutsevad elusloomade tootmise valdkonnas, näiteks tapamajadele. Komisjon on varem otsustanud, et kõnealust erandit tuleks samuti kohaldada selliste ettevõtete suhtes, kelle tegevus on tihedalt seotud elusloomade tootmisega, nagu loomsete jäätmete käitlemise ettevõtted.

| (164) | Põllumajandussuuniste punkti 11.4 alusel peab komisjon lubatavaks anda kuni 100 %ni ulatuvat abi selliste meetmetega seotud kulude katmiseks, mis hõlmavad tervisekontrolli, teste ja muid läbivaatusmeetmeid, vaktsiinide, ravimite ja taimekaitsevahendite ostmist ja kasutamist, loomade tapmist ja likvideerimist ning saagi hävitamist, kui seejuures on täidetud järgmised tingimused:






  — | haiguse vältimiseks, seireks või likvideerimiseks on vastu võetud asjakohane ühenduse, liikmesriigi või piirkonna kava; |
| --- | --- | --- |

(164)

Põllumajandussuuniste punkti 11.4 alusel peab komisjon lubatavaks anda kuni 100 %ni ulatuvat abi selliste meetmetega seotud kulude katmiseks, mis hõlmavad tervisekontrolli, teste ja muid läbivaatusmeetmeid, vaktsiinide, ravimite ja taimekaitsevahendite ostmist ja kasutamist, loomade tapmist ja likvideerimist ning saagi hävitamist, kui seejuures on täidetud järgmised tingimused:

—

haiguse vältimiseks, seireks või likvideerimiseks on vastu võetud asjakohane ühenduse, liikmesriigi või piirkonna kava;

| — | haigused on ametiasutuste jaoks prioriteetne küsimus; |
| --- | --- |

—

haigused on ametiasutuste jaoks prioriteetne küsimus;

| — | abimeetmete eesmärgiks on haiguse vältimine ja/või sellega seotud kulude hüvitamine; |
| --- | --- |

—

abimeetmete eesmärgiks on haiguse vältimine ja/või sellega seotud kulude hüvitamine;

| — | abi on kokkusobiv ühenduse veterinaar- ja fütosanitaarvaldkonna õigusaktidega. |
| --- | --- |

—

abi on kokkusobiv ühenduse veterinaar- ja fütosanitaarvaldkonna õigusaktidega.

| (165) | Samu põhimõtteid kohaldatakse ka TSE suuniste punkti 47 kohaselt. |
| --- | --- |

(165)

Samu põhimõtteid kohaldatakse ka TSE suuniste punkti 47 kohaselt.

| (166) | BSE on nakkushaigus, mis ohustab inimtervist. Tegu on loomahaigusega, mille esmasest koldest tuleb otse komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatada (52). Abimeetme eesmärgiks on tagada, et haiguse vältimise meetmete jaoks vajalikud kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamistoiminguid oleks tehtud vastavalt ajavahemikul 1999–2005 lihasektoris kehtinud veterinaariaalaste õigusaktide sätetele. |
| --- | --- |

(166)

BSE on nakkushaigus, mis ohustab inimtervist. Tegu on loomahaigusega, mille esmasest koldest tuleb otse komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatada (52). Abimeetme eesmärgiks on tagada, et haiguse vältimise meetmete jaoks vajalikud kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamistoiminguid oleks tehtud vastavalt ajavahemikul 1999–2005 lihasektoris kehtinud veterinaariaalaste õigusaktide sätetele.

| (167) | Komisjon märgib sellega seoses, et Portugali väitel kandis riik alates 1999. aastast kuni 2002. aastani imetajatelt pärineva liha- ja kondijahu ning liha- ja kondijahu segu väljaveo keelava komisjoni otsusega 98/653/EÜ heakskiidetud kiireloomuliste meetmete raames kõik imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamisega seotud kulud. Komisjon märgib samuti, et Portugali suhtes kehtestatud veise- ja vasikaliha embargot hõlmavad meetmed tühistati alles määruse (EÜ) nr 1993/2004 vastuvõtmisega. |
| --- | --- |

(167)

Komisjon märgib sellega seoses, et Portugali väitel kandis riik alates 1999. aastast kuni 2002. aastani imetajatelt pärineva liha- ja kondijahu ning liha- ja kondijahu segu väljaveo keelava komisjoni otsusega 98/653/EÜ heakskiidetud kiireloomuliste meetmete raames kõik imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamisega seotud kulud. Komisjon märgib samuti, et Portugali suhtes kehtestatud veise- ja vasikaliha embargot hõlmavad meetmed tühistati alles määruse (EÜ) nr 1993/2004 vastuvõtmisega.

| (168) | Komisjon rõhutab ühtlasi, et TSE suuniste punktides 33 ja 34 sätestatu kohaselt valiti ettevõtted ning määrati kindlaks neile makstav tasu mittediskrimineerivalt ja vastavalt turu toimimise põhimõtetele (vt käesoleva otsuse põhjendus 21 ja sellele järgnevad punktid). Arvestades võetud meetmete kiireloomulisust, võib komisjon nõustuda sellega, et Portugali ametiasustused valisid teenust osutavad ettevõtjad välja vastavalt 8. juuni 1999. aasta dekreetseadusele nr 197/99, mis on Portugali ametiasutuste esitatud teabe kohaselt direktiivi 97/52/EÜ riiklikku õigusesse ülevõtmise instrument, ega kasutanud selleks riigihangete menetlust (vt käesoleva otsuse põhjendus 24). |
| --- | --- |

(168)

Komisjon rõhutab ühtlasi, et TSE suuniste punktides 33 ja 34 sätestatu kohaselt valiti ettevõtted ning määrati kindlaks neile makstav tasu mittediskrimineerivalt ja vastavalt turu toimimise põhimõtetele (vt käesoleva otsuse põhjendus 21 ja sellele järgnevad punktid). Arvestades võetud meetmete kiireloomulisust, võib komisjon nõustuda sellega, et Portugali ametiasustused valisid teenust osutavad ettevõtjad välja vastavalt 8. juuni 1999. aasta dekreetseadusele nr 197/99, mis on Portugali ametiasutuste esitatud teabe kohaselt direktiivi 97/52/EÜ riiklikku õigusesse ülevõtmise instrument, ega kasutanud selleks riigihangete menetlust (vt käesoleva otsuse põhjendus 24).

| (169) | Portugali ametiasutused teatasid, et dekreetseadus nr 197/2002 võeti vastu selleks, et tagada võetud kohustuste täitmine nõukogu otsuse 2000/766/EÜ kontekstis, järgides seejuures „saastaja maksab” põhimõtet (vt käesoleva otsuse põhjendus 65 ja 66). Ametiasutused kinnitasid, et makstud ressursse ei olnud võimalik edasi suunata teenust osutanud ettevõtjate võimalike muude konkureerivate tegevuste rahastamiseks, sest kõnealuste ettevõtjate ainukeseks tegevusalaks oli loomsete kõrvalsaaduste kogumine, töötlemine, vedamine ja hävitamine. |
| --- | --- |

(169)

Portugali ametiasutused teatasid, et dekreetseadus nr 197/2002 võeti vastu selleks, et tagada võetud kohustuste täitmine nõukogu otsuse 2000/766/EÜ kontekstis, järgides seejuures „saastaja maksab” põhimõtet (vt käesoleva otsuse põhjendus 65 ja 66). Ametiasutused kinnitasid, et makstud ressursse ei olnud võimalik edasi suunata teenust osutanud ettevõtjate võimalike muude konkureerivate tegevuste rahastamiseks, sest kõnealuste ettevõtjate ainukeseks tegevusalaks oli loomsete kõrvalsaaduste kogumine, töötlemine, vedamine ja hävitamine.

| (170) | Komisjon märgib samuti, et vastutus teenuse osutamise ja selle rahastamise eest anti hiljem üle ettevõtjatele, kohaldades 2003. aasta dekreetseaduses sätestatud ja üleminekuperioodi hõlmavat süsteemi. |
| --- | --- |

(170)

Komisjon märgib samuti, et vastutus teenuse osutamise ja selle rahastamise eest anti hiljem üle ettevõtjatele, kohaldades 2003. aasta dekreetseaduses sätestatud ja üleminekuperioodi hõlmavat süsteemi.

| (171) | Võttes arvesse BSE kriisi tõttu ajavahemikul 1999–2004 kujunenud erakorralisi asjaolusid ja kiireloomulist lahendust nõudvat olukorda ning seda, et 2003. aasta dekreetseaduses sätestatud süsteem nägi ette vastutuse üleandmise teenuse osutamise ja selle rahastamise eest sektori ettevõtjatele, leiab komisjon, et kõnealust abi võib käsitleda lühiajalise abina, mida anti „saastaja maksab” põhimõtet pikas plaanis silmas pidades. |
| --- | --- |

(171)

Võttes arvesse BSE kriisi tõttu ajavahemikul 1999–2004 kujunenud erakorralisi asjaolusid ja kiireloomulist lahendust nõudvat olukorda ning seda, et 2003. aasta dekreetseaduses sätestatud süsteem nägi ette vastutuse üleandmise teenuse osutamise ja selle rahastamise eest sektori ettevõtjatele, leiab komisjon, et kõnealust abi võib käsitleda lühiajalise abina, mida anti „saastaja maksab” põhimõtet pikas plaanis silmas pidades.

| (172) | Seetõttu peab komisjon tema käsutuses oleva teabe põhjal võimalikuks järeldada, et ajavahemikul alates 1999. aastast kuni 2002. aasta lõpuni antud abi suhtes võib kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandit. |
| --- | --- |

(172)

Seetõttu peab komisjon tema käsutuses oleva teabe põhjal võimalikuks järeldada, et ajavahemikul alates 1999. aastast kuni 2002. aasta lõpuni antud abi suhtes võib kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandit.

| (173) | Abi suhtes, mida anti ajavahemikul alates 2003. aastast kuni 2005. aasta novembrini, leiab komisjon, võttes arvesse kuni 2004. aastani kestnud kiireloomulist lahendust nõudvat olukorda ja eespool mainitud asjaolu, et dekreetseadusega kehtestatud süsteemi kohaselt anti vastutus teenuse osutamise ja selle rahastamise eest järk-järgult üle, et kui abi ulatus vastas teenuse osutamisega seotud tegelikele kuludele, võib kõnealust abi käsitleda ühenduse õigusega kokkusobivana ja TSE suuniste punktiga 47 kooskõlas olevana. |
| --- | --- |

(173)

Abi suhtes, mida anti ajavahemikul alates 2003. aastast kuni 2005. aasta novembrini, leiab komisjon, võttes arvesse kuni 2004. aastani kestnud kiireloomulist lahendust nõudvat olukorda ja eespool mainitud asjaolu, et dekreetseadusega kehtestatud süsteemi kohaselt anti vastutus teenuse osutamise ja selle rahastamise eest järk-järgult üle, et kui abi ulatus vastas teenuse osutamisega seotud tegelikele kuludele, võib kõnealust abi käsitleda ühenduse õigusega kokkusobivana ja TSE suuniste punktiga 47 kooskõlas olevana.

| (174) | Nagu on märgitud käesoleva otsuse põhjenduses 100, on Portugali ametiasutused tõendanud, et abi vastas teenust osutanud ettevõtjate tegelikele kuludele ajavahemikul 1999–2005. |
| --- | --- |

(174)

Nagu on märgitud käesoleva otsuse põhjenduses 100, on Portugali ametiasutused tõendanud, et abi vastas teenust osutanud ettevõtjate tegelikele kuludele ajavahemikul 1999–2005.

| (175) | Seetõttu järeldab komisjon tema käsutuses oleva teabe põhjal, et ajavahemikul alates 2003. aastast kuni 2005. aasta novembrini antud abi suhtes võib kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandit. |
| --- | --- |

(175)

Seetõttu järeldab komisjon tema käsutuses oleva teabe põhjal, et ajavahemikul alates 2003. aastast kuni 2005. aasta novembrini antud abi suhtes võib kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandit.

3.1.2.   
  Tapakeskustele, tükeldamistöökodadele, sektoris tegutsevatele importijatele ja ühendusesisestele vahendajatele ning loomakasvatajatele antud abi

| (176) | Komisjon märkis käesoleva otsuse põhjenduses 166, et ajavahemikul 1999–2004 tõi BSE levimise oht Portugalis kaasa erakorralised ajaolud ja kiiret lahendust nõudva olukorra. Võttes arvesse seda erakorralist olukorda ja asjaolu, et 2003. aasta dekreetseaduses sätestatud süsteem nägi ette vastutuse üleandmise teenuse osutamise ja selle rahastamise eest sektori ettevõtjatele, leiab komisjon, et kõnealust abi võib käsitleda lühiajalise abina, mida anti „saastaja maksab” põhimõtet pikas plaanis silmas pidades. Vastavalt varasemale menetluspraktikale leiab komisjon vaadeldaval juhul, et TSE suuniste punkti 47 kohaselt antavat abi võib erandlikult anda ka sektori teistele ettevõtjatele, nagu tapakeskused, tükeldamistöökojad ning sektoris tegutsevad importijad ja ühendusesisesed vahendajad. |
| --- | --- |

(176)

Komisjon märkis käesoleva otsuse põhjenduses 166, et ajavahemikul 1999–2004 tõi BSE levimise oht Portugalis kaasa erakorralised ajaolud ja kiiret lahendust nõudva olukorra. Võttes arvesse seda erakorralist olukorda ja asjaolu, et 2003. aasta dekreetseaduses sätestatud süsteem nägi ette vastutuse üleandmise teenuse osutamise ja selle rahastamise eest sektori ettevõtjatele, leiab komisjon, et kõnealust abi võib käsitleda lühiajalise abina, mida anti „saastaja maksab” põhimõtet pikas plaanis silmas pidades. Vastavalt varasemale menetluspraktikale leiab komisjon vaadeldaval juhul, et TSE suuniste punkti 47 kohaselt antavat abi võib erandlikult anda ka sektori teistele ettevõtjatele, nagu tapakeskused, tükeldamistöökojad ning sektoris tegutsevad importijad ja ühendusesisesed vahendajad.

| (177) | Samalaadselt sellega, mida komisjon märkis teenust osutanud ettevõtjate kohta, on ka kõnealune abi antud vastavalt TSE suuniste punktis 47 sätestatud põhimõtetele. |
| --- | --- |

(177)

Samalaadselt sellega, mida komisjon märkis teenust osutanud ettevõtjate kohta, on ka kõnealune abi antud vastavalt TSE suuniste punktis 47 sätestatud põhimõtetele.

| (178) | Seega võib komisjon järeldada tapakeskuste, tükeldamistöökodade ning sektoris tegutsevate importijate ja ühendusesiseste vahendajate puhul, et neile antud abi suhtes võib kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandit. |
| --- | --- |

(178)

Seega võib komisjon järeldada tapakeskuste, tükeldamistöökodade ning sektoris tegutsevate importijate ja ühendusesiseste vahendajate puhul, et neile antud abi suhtes võib kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandit.

| (179) | Ka loomakasvatajatele antud abi puhul järeldab komisjon, võttes arvesse käesoleva otsuse põhjenduses 160 ja sellele järgnevates punktides toodud kaalutlusi, et vaadeldav abi on antud kooskõlas TSE suuniste punktis 47 kehtestatud põhimõtetega ning et selle suhtes võib kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandit. |
| --- | --- |

(179)

Ka loomakasvatajatele antud abi puhul järeldab komisjon, võttes arvesse käesoleva otsuse põhjenduses 160 ja sellele järgnevates punktides toodud kaalutlusi, et vaadeldav abi on antud kooskõlas TSE suuniste punktis 47 kehtestatud põhimõtetega ning et selle suhtes võib kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandit.

3.2.   ABIMEETMETE RAHASTAMINE

| (180) | Alates 2002. aasta oktoobrist, kui jõustus 2002. aasta dekreetseadus, rahastati imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamistoiminguid tapamajade, konditustamata veise- ja sealiha importijate ja ühendusesiseste ettevõtjate poolt, see tähendab konditustamata veise- ja sealiha töötlejate/vastuvõtjate makstavast maksulaadsest lõivust saadava tulu abil. |
| --- | --- |

(180)

Alates 2002. aasta oktoobrist, kui jõustus 2002. aasta dekreetseadus, rahastati imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamistoiminguid tapamajade, konditustamata veise- ja sealiha importijate ja ühendusesiseste ettevõtjate poolt, see tähendab konditustamata veise- ja sealiha töötlejate/vastuvõtjate makstavast maksulaadsest lõivust saadava tulu abil.

| (181) | Euroopa Kohtu kohtupraktika põhjal (53) leiab komisjon üldjuhul, et abi rahastamisel kohustuslikust koormisest saadava tulu abil võib rahastamine omandada protektsionistliku toime, mis ulatub abi kui sellise omast kaugemale. Kõnealuste maksude näol on tegu kohustuslike koormistega. Sama kohtupraktika põhjal leiab komisjon, et abi ei saa rahastada maksulaadse lõivu abil, mida võetakse ka teistest liikmesriikidest imporditud toodete pealt. |
| --- | --- |

(181)

Euroopa Kohtu kohtupraktika põhjal (53) leiab komisjon üldjuhul, et abi rahastamisel kohustuslikust koormisest saadava tulu abil võib rahastamine omandada protektsionistliku toime, mis ulatub abi kui sellise omast kaugemale. Kõnealuste maksude näol on tegu kohustuslike koormistega. Sama kohtupraktika põhjal leiab komisjon, et abi ei saa rahastada maksulaadse lõivu abil, mida võetakse ka teistest liikmesriikidest imporditud toodete pealt.

| (182) | Võttes arvesse kõnealust kohtupraktikat ning asjaolu, et abi anti riigi ressurssidest ning seega on ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaselt tegu riigiabiga, tuleb kontrollida, kas abi on diskrimineeriva olemusega ja läheb seeläbi vastuollu ELi toimimise lepingu artikli 110 sätetega, sedavõrd, kuivõrd lõivu võeti ka teistest liikmesriikidest pärinevate toodete pealt. |
| --- | --- |

(182)

Võttes arvesse kõnealust kohtupraktikat ning asjaolu, et abi anti riigi ressurssidest ning seega on ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaselt tegu riigiabiga, tuleb kontrollida, kas abi on diskrimineeriva olemusega ja läheb seeläbi vastuollu ELi toimimise lepingu artikli 110 sätetega, sedavõrd, kuivõrd lõivu võeti ka teistest liikmesriikidest pärinevate toodete pealt.

| (183) | Portugali ametiasutused põhjendasid imporditud konditustamata liha maksustamist sellega, et imporditud toodete puhul oli võimalik rakendatud süsteemist samavõrd kasu saada nagu siseriiklike toodete puhul, kuivõrd konditustamata liha puhul võib eeldada kõrvalsaaduste tekkimist, mille korral kasutatakse kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenuseid. |
| --- | --- |

(183)

Portugali ametiasutused põhjendasid imporditud konditustamata liha maksustamist sellega, et imporditud toodete puhul oli võimalik rakendatud süsteemist samavõrd kasu saada nagu siseriiklike toodete puhul, kuivõrd konditustamata liha puhul võib eeldada kõrvalsaaduste tekkimist, mille korral kasutatakse kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenuseid.

| (184) | Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt kohaldati lõivusid tapakeskuste, rümpade, poolrümpade ja muude konditustamata veise- ja vasikaliha ning sealihatükkide importijate suhtes (vt 2002. aasta dekreetseaduse artikli 2 lõige 2) ning sellest saadavat tulu kasutati imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenuste osutamise tagamiseks (2002. aasta dekreetseaduse artikli 1 lõige 1). |
| --- | --- |

(184)

Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt kohaldati lõivusid tapakeskuste, rümpade, poolrümpade ja muude konditustamata veise- ja vasikaliha ning sealihatükkide importijate suhtes (vt 2002. aasta dekreetseaduse artikli 2 lõige 2) ning sellest saadavat tulu kasutati imetajate ja linnuliha kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenuste osutamise tagamiseks (2002. aasta dekreetseaduse artikli 1 lõige 1).

| (185) | Kõnealune teave tekitas komisjonis kahtlusi maksukohustuslastelt võetava lõivu ja neile osutatud teenuste võrdväärsuse suhtes. Komisjon leidis, et ta ei saa välistada võimaliku diskrimineeriva süsteemi rakendamist teistest liikmesriikidest imporditud toodete suhtes, mille pealt võeti lõivu. |
| --- | --- |

(185)

Kõnealune teave tekitas komisjonis kahtlusi maksukohustuslastelt võetava lõivu ja neile osutatud teenuste võrdväärsuse suhtes. Komisjon leidis, et ta ei saa välistada võimaliku diskrimineeriva süsteemi rakendamist teistest liikmesriikidest imporditud toodete suhtes, mille pealt võeti lõivu.

| (186) | Seejärel kinnitasid Portugali ametiasutused, et linnuliha kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenuste osutamist ei rahastatud veiste ja sigade tapakeskuste ja veise-, vasika- ja searümpade, poolrümpade ja muude konditustamata tükkide importijatelt võetavate lõivude abil, vaid 2002. aasta dekreetseaduse 1. lisa kohaselt kodulindude tapakeskustelt võetava lõivu abil, mis ei soodustanud kodulindude tapmise käigus tekkivate kõrvalsaaduste kogumist, vedamist, töötlemist ja hävitamist. Kodulinnurümpade importijad ja vahendajad olid maksust vabastatud, kuna suurema osa imporditud kodulinnurümpade puhul kõrvalsaadusi ei tekkinud. |
| --- | --- |

(186)

Seejärel kinnitasid Portugali ametiasutused, et linnuliha kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenuste osutamist ei rahastatud veiste ja sigade tapakeskuste ja veise-, vasika- ja searümpade, poolrümpade ja muude konditustamata tükkide importijatelt võetavate lõivude abil, vaid 2002. aasta dekreetseaduse 1. lisa kohaselt kodulindude tapakeskustelt võetava lõivu abil, mis ei soodustanud kodulindude tapmise käigus tekkivate kõrvalsaaduste kogumist, vedamist, töötlemist ja hävitamist. Kodulinnurümpade importijad ja vahendajad olid maksust vabastatud, kuna suurema osa imporditud kodulinnurümpade puhul kõrvalsaadusi ei tekkinud.

| (187) | Seevastu veise-, vasika- ja searümpade, poolrümpade ja muude konditustamata tükkide importijate ning vahendajate puhul tõendasid Portugali ametiasutused, et kõnealuse konditustamata liha puhul tekkisid kõrvalsaadused. |
| --- | --- |

(187)

Seevastu veise-, vasika- ja searümpade, poolrümpade ja muude konditustamata tükkide importijate ning vahendajate puhul tõendasid Portugali ametiasutused, et kõnealuse konditustamata liha puhul tekkisid kõrvalsaadused.

| (188) | Juba teabenõude otsuse tegemisel ja ka hiljem, menetluse alustamise käigus palus komisjon Portugali ametiasutustel esitada tõendusmaterjale selle kohta, et imporditud toodete puhul oli rakendatud süsteemist võimalik samavõrd kasu saada nagu siseriiklike toodete puhul, ning tõendada seeläbi arvandmetele tuginedes, et teatava kontrollperioodi jooksul kehtis rahaline tasakaal teistest liikmesriikidest pärineva konditustamata veise-, vasika- ja sealiha pealt võetavate lõivusummade ja kõnealuste toodete suhtes eksklusiivselt kohaldatud teenustega seotud kulude vahel [vt menetluse alustamise otsuse lõike 37 punkt h]. |
| --- | --- |

(188)

Juba teabenõude otsuse tegemisel ja ka hiljem, menetluse alustamise käigus palus komisjon Portugali ametiasutustel esitada tõendusmaterjale selle kohta, et imporditud toodete puhul oli rakendatud süsteemist võimalik samavõrd kasu saada nagu siseriiklike toodete puhul, ning tõendada seeläbi arvandmetele tuginedes, et teatava kontrollperioodi jooksul kehtis rahaline tasakaal teistest liikmesriikidest pärineva konditustamata veise-, vasika- ja sealiha pealt võetavate lõivusummade ja kõnealuste toodete suhtes eksklusiivselt kohaldatud teenustega seotud kulude vahel [vt menetluse alustamise otsuse lõike 37 punkt h].

| (189) | Portugali ametiasutused kinnitasid, et imporditud konditustamata lihatükkide suhtes kohaldati siseriiklike toodetega samaväärselt kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenuseid, kuid nad ei esitanud selle kohta täpseid ja sidusaid andmeid. |
| --- | --- |

(189)

Portugali ametiasutused kinnitasid, et imporditud konditustamata lihatükkide suhtes kohaldati siseriiklike toodetega samaväärselt kõrvalsaaduste kogumis-, vedamis-, töötlemis- ja hävitamisteenuseid, kuid nad ei esitanud selle kohta täpseid ja sidusaid andmeid.

| (190) | Esitatud andmete alusel ei olnud komisjonil võimalik järeldada, et 2002. aasta dekreetseadusega kehtestatud lõiv, mida võeti imporditud toodete pealt, oli samaväärne kõnealuste imporditud toodete kõrvalsaaduste puhul osutatud vastavate teenuste kuludega ning et sellest tulenevalt rahastati imporditud toodete puhul abimeetmete abil teenuseid samas ulatuses nagu siseriiklike toodete puhul. |
| --- | --- |

(190)

Esitatud andmete alusel ei olnud komisjonil võimalik järeldada, et 2002. aasta dekreetseadusega kehtestatud lõiv, mida võeti imporditud toodete pealt, oli samaväärne kõnealuste imporditud toodete kõrvalsaaduste puhul osutatud vastavate teenuste kuludega ning et sellest tulenevalt rahastati imporditud toodete puhul abimeetmete abil teenuseid samas ulatuses nagu siseriiklike toodete puhul.

| (191) | 2003. aasta dekreetseaduse artikli 3 lõike 2 kohaselt pidid tapakeskused, tükeldamistöökojad, haudekeskused ja munatööstusettevõtjad maksma 2002. aasta dekreetseaduse 1. lisas sätestatud suurusega lõivu, välja arvatud asutused, mille suhtes kehtis kõnealuses dekreedis sätestatud alternatiivne korraldus, mille kohaselt nad pidid maksma 2. lisas toodud suurusega lõivu kuni 3. kategooria materjalide hävitamist hõlmava kava kinnitamiseni. 1. ja 2. kategooria materjalide eest pidid nad kuni kava kinnitamiseni maksma 0,35 eurot ühe kg materjali kohta (2003. aasta dekreetseaduse artikli 5 lõige 1). |
| --- | --- |

(191)

2003. aasta dekreetseaduse artikli 3 lõike 2 kohaselt pidid tapakeskused, tükeldamistöökojad, haudekeskused ja munatööstusettevõtjad maksma 2002. aasta dekreetseaduse 1. lisas sätestatud suurusega lõivu, välja arvatud asutused, mille suhtes kehtis kõnealuses dekreedis sätestatud alternatiivne korraldus, mille kohaselt nad pidid maksma 2. lisas toodud suurusega lõivu kuni 3. kategooria materjalide hävitamist hõlmava kava kinnitamiseni. 1. ja 2. kategooria materjalide eest pidid nad kuni kava kinnitamiseni maksma 0,35 eurot ühe kg materjali kohta (2003. aasta dekreetseaduse artikli 5 lõige 1).

| (192) | 2003. aasta dekreetseadusega tehtud muudatuste puhul palus komisjon Portugali ametiasutustel tõendada, et imporditud toodete puhul oli võimalik kõnealuseid teenuseid kasutada samas ulatuses nagu siseriiklike toodete puhul. |
| --- | --- |

(192)

2003. aasta dekreetseadusega tehtud muudatuste puhul palus komisjon Portugali ametiasutustel tõendada, et imporditud toodete puhul oli võimalik kõnealuseid teenuseid kasutada samas ulatuses nagu siseriiklike toodete puhul.

| (193) | Portugali ametiasutused kinnitasid, et 2003. aasta dekreetseadusega kehtestatud lõiv põhines tegelikult tekkinud kõrvalsaadustel ning et imporditud toodete puhul oli kõnealuseid teenuseid võimalik samas ulatuses kasutada, kuid Portugali ametiasutused ei esitanud neid väiteid kinnitavaid arvandmeid. |
| --- | --- |

(193)

Portugali ametiasutused kinnitasid, et 2003. aasta dekreetseadusega kehtestatud lõiv põhines tegelikult tekkinud kõrvalsaadustel ning et imporditud toodete puhul oli kõnealuseid teenuseid võimalik samas ulatuses kasutada, kuid Portugali ametiasutused ei esitanud neid väiteid kinnitavaid arvandmeid.

| (194) | Kuna komisjonil ei olnud võimalik esitatud väiteid kontrollida, ei olnud tal võimalik järeldada, et 2003. aasta dekreetseadusega kehtestatud lõiv, mida võeti imporditud toodete pealt, oli samaväärne kõnealuste imporditud toodete kõrvalsaaduste puhul osutatud vastavate teenuste kuludega ning et sellest tulenevalt rahastati imporditud toodete puhul abimeetmete abil teenuseid samas ulatuses nagu siseriiklike toodete puhul. |
| --- | --- |

(194)

Kuna komisjonil ei olnud võimalik esitatud väiteid kontrollida, ei olnud tal võimalik järeldada, et 2003. aasta dekreetseadusega kehtestatud lõiv, mida võeti imporditud toodete pealt, oli samaväärne kõnealuste imporditud toodete kõrvalsaaduste puhul osutatud vastavate teenuste kuludega ning et sellest tulenevalt rahastati imporditud toodete puhul abimeetmete abil teenuseid samas ulatuses nagu siseriiklike toodete puhul.

| (195) | Komisjon märgib, et 2002. aasta dekreetseaduse alusel kehtestatud maksusüsteem ja 2003. aasta dekreetseaduse artikli 3 lõikega 2 ja artikli 5 lõikega 2 kehtestatud üleminekukorraldus ei ole ELi toimimise lepingu artikliga 110 kooskõlas, sest nendega kehtestatakse maksusüsteem, mis võib olla diskrimineeriv teistest liikmesriikidest imporditud toodete suhtes, mille pealt tuleb samuti tasuda kõnealust lõivu. |
| --- | --- |

(195)

Komisjon märgib, et 2002. aasta dekreetseaduse alusel kehtestatud maksusüsteem ja 2003. aasta dekreetseaduse artikli 3 lõikega 2 ja artikli 5 lõikega 2 kehtestatud üleminekukorraldus ei ole ELi toimimise lepingu artikliga 110 kooskõlas, sest nendega kehtestatakse maksusüsteem, mis võib olla diskrimineeriv teistest liikmesriikidest imporditud toodete suhtes, mille pealt tuleb samuti tasuda kõnealust lõivu.

VI.   JÄRELDUSED

| (196) | Komisjon väljendab kahetsust, et Portugal on ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid rikkudes andnud ebaseaduslikult abi tapamajajäätmete kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamise jaoks. |
| --- | --- |

(196)

Komisjon väljendab kahetsust, et Portugal on ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid rikkudes andnud ebaseaduslikult abi tapamajajäätmete kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamise jaoks.

| (197) | Tapamajajäätmete kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamise jaoks antav abi on kooskõlas abi saajate suhtes kohaldatavate ühenduse õigusaktidega. Seevastu kõnealuste abide rahastamine 2002. aasta dekreetseaduse alusel kehtestatud maksusüsteemi ja dekreetseaduse nr 244/2003 artikli 3 lõikega 2 ja artikli 5 lõikega 2 kehtestatud üleminekukorralduse abil ei ole siseturuga kooskõlas võimaliku diskrimineeriva mõju tõttu teistest liikmesriikidest imporditud toodetele, mille pealt tuleb samuti kõnealust lõivu tasuda. |
| --- | --- |

(197)

Tapamajajäätmete kogumise, vedamise, töötlemise ja hävitamise jaoks antav abi on kooskõlas abi saajate suhtes kohaldatavate ühenduse õigusaktidega. Seevastu kõnealuste abide rahastamine 2002. aasta dekreetseaduse alusel kehtestatud maksusüsteemi ja dekreetseaduse nr 244/2003 artikli 3 lõikega 2 ja artikli 5 lõikega 2 kehtestatud üleminekukorralduse abil ei ole siseturuga kooskõlas võimaliku diskrimineeriva mõju tõttu teistest liikmesriikidest imporditud toodetele, mille pealt tuleb samuti kõnealust lõivu tasuda.

| (198) | Komisjon peab asjakohaseks võtta antud juhul vastu tingimuslik otsus, kasutades määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 7 lõikega 4 talle jäetud võimalust, mille kohaselt komisjon võib positiivsele otsusele lisada tingimused, mille täitmisel võib abi lugeda ühisturuga kokkusobivaks, ja sätestada kohustused, mis võimaldavad jälgida otsuse täitmist. |
| --- | --- |

(198)

Komisjon peab asjakohaseks võtta antud juhul vastu tingimuslik otsus, kasutades määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 7 lõikega 4 talle jäetud võimalust, mille kohaselt komisjon võib positiivsele otsusele lisada tingimused, mille täitmisel võib abi lugeda ühisturuga kokkusobivaks, ja sätestada kohustused, mis võimaldavad jälgida otsuse täitmist.

| (199) | Selleks, et peatada ELi toimimise lepingu artikli 110 rikkumine ja välistada sel viisil tagasiulatuvalt võimalik diskrimineeriv olukord, peab Portugal komisjoni kindlaksmääratud tingimustel ja tähtaegade jooksul tagasi maksma selle osa lõivust, mis võeti teistelt liikmesriikidelt pärinevatelt toodetelt. Kõnealuse rikkumise heastamine muudaks asjaomased abid asutamislepinguga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(199)

Selleks, et peatada ELi toimimise lepingu artikli 110 rikkumine ja välistada sel viisil tagasiulatuvalt võimalik diskrimineeriv olukord, peab Portugal komisjoni kindlaksmääratud tingimustel ja tähtaegade jooksul tagasi maksma selle osa lõivust, mis võeti teistelt liikmesriikidelt pärinevatelt toodetelt. Kõnealuse rikkumise heastamine muudaks asjaomased abid asutamislepinguga kokkusobivaks.

| (200) | Komisjon määrab kindlaks tagasimaksmise tingimused. Portugal peab lõivu maksnud isikutele tagasi maksma selle osa lõivust, mida maksti teistest liikmesriikidest pärinevate toodete pealt ajavahemikul alates 2002. aasta dekreetseadusega sätestatud lõivu kohaldamisest kuni kõnealuse lõivu viimase kohaldamiseni enne 2003. aasta dekreetseadusega kehtestatud üleminekukorralduse lõppemist. Seejuures peab Portugal jälgima, et oleks täidetud järgmised tingimused:






  — | kui maksukohustuslased on suutelised tõendama, et nende imporditud toodetelt võeti lõivu, võivad selle lõivu tasunud maksukohustuslased nõuda üksnes riiklike toodete heaks suunatud teenuste rahastamiseks määratud lõivust saadud tulust proportsionaalse osa tagasimaksmist. Kõnealused tagasimaksmise nõuded tuleb esitada riiklikes õigusaktides sätestatud ajavahemiku, kuid mitte vähem kui kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse avaldamisest; |
| --- | --- | --- |

(200)

Komisjon määrab kindlaks tagasimaksmise tingimused. Portugal peab lõivu maksnud isikutele tagasi maksma selle osa lõivust, mida maksti teistest liikmesriikidest pärinevate toodete pealt ajavahemikul alates 2002. aasta dekreetseadusega sätestatud lõivu kohaldamisest kuni kõnealuse lõivu viimase kohaldamiseni enne 2003. aasta dekreetseadusega kehtestatud üleminekukorralduse lõppemist. Seejuures peab Portugal jälgima, et oleks täidetud järgmised tingimused:

—

kui maksukohustuslased on suutelised tõendama, et nende imporditud toodetelt võeti lõivu, võivad selle lõivu tasunud maksukohustuslased nõuda üksnes riiklike toodete heaks suunatud teenuste rahastamiseks määratud lõivust saadud tulust proportsionaalse osa tagasimaksmist. Kõnealused tagasimaksmise nõuded tuleb esitada riiklikes õigusaktides sätestatud ajavahemiku, kuid mitte vähem kui kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse avaldamisest;

| — | Portugal määrab kindlaks imporditud toodete suhtes rakendatud võimaliku diskrimineerimise ulatuse. Selleks kontrollib Portugal kontrollperioodi jooksul asjaomase lõivu abil üleriigiliselt saadud riiklike vahendite suuruse ja kõnealuste toodete suhtes kohaldatavate eksklusiivsete eeliste rahalist tasakaalu; |
| --- | --- |

—

Portugal määrab kindlaks imporditud toodete suhtes rakendatud võimaliku diskrimineerimise ulatuse. Selleks kontrollib Portugal kontrollperioodi jooksul asjaomase lõivu abil üleriigiliselt saadud riiklike vahendite suuruse ja kõnealuste toodete suhtes kohaldatavate eksklusiivsete eeliste rahalist tasakaalu;

| — | tagasimaksmine peab toimuma mitte hiljem kui kuue kuu jooksul alates tagasimaksmistaotluse esitamisest; |
| --- | --- |

—

tagasimaksmine peab toimuma mitte hiljem kui kuue kuu jooksul alates tagasimaksmistaotluse esitamisest;

| — | tagastatavad summad tuleb aktualiseerida, arvestades nende pealt intresse alates lõivu sissekasseerimise hetkest kuni tegeliku tagasimaksmise kuupäevani. Intresside arvestamise aluseks on komisjoni poolt viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi abil kinnitatud viitemäär (54); |
| --- | --- |

—

tagastatavad summad tuleb aktualiseerida, arvestades nende pealt intresse alates lõivu sissekasseerimise hetkest kuni tegeliku tagasimaksmise kuupäevani. Intresside arvestamise aluseks on komisjoni poolt viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi abil kinnitatud viitemäär (54);

| — | Portugali ametiasutused aktsepteerivad kõiki maksukohustuslaste esitatavaid mõistlikke tõendusmaterjale teistest liikmesriikidest pärinevate toodete pealt makstud lõivusummade tõendamiseks; |
| --- | --- |

—

Portugali ametiasutused aktsepteerivad kõiki maksukohustuslaste esitatavaid mõistlikke tõendusmaterjale teistest liikmesriikidest pärinevate toodete pealt makstud lõivusummade tõendamiseks;

| — | tagasimakse õigust ei saa seada sõltuvusse muudest, tingimustest, eelkõige mitte sellest, et maksu ei ole edasi suunatud; |
| --- | --- |

—

tagasimakse õigust ei saa seada sõltuvusse muudest, tingimustest, eelkõige mitte sellest, et maksu ei ole edasi suunatud;

| — | juhul, kui maksukohustuslane ei ole veel maksu maksnud, loobuvad Portugali ametivõimud ametlikult maksu sissenõudmisest proportsionaalses osas teistest liikmesriikidest pärinevatel toodetelt võetud maksu osaga, mille kohta on leidnud tõendamist, et seda kasutati üksnes siseriiklikele toodetele suunatud abi rahastamiseks. Ühtlasi loobutakse ka võimalike intresside sissenõudmisest hilinenud makse korral; |
| --- | --- |

—

juhul, kui maksukohustuslane ei ole veel maksu maksnud, loobuvad Portugali ametivõimud ametlikult maksu sissenõudmisest proportsionaalses osas teistest liikmesriikidest pärinevatel toodetelt võetud maksu osaga, mille kohta on leidnud tõendamist, et seda kasutati üksnes siseriiklikele toodetele suunatud abi rahastamiseks. Ühtlasi loobutakse ka võimalike intresside sissenõudmisest hilinenud makse korral;

| — | kui komisjon seda nõuab, edastavad Portugali ametiasutused komisjonile täieliku aruande, mis tõendab tagasimakse meetme nõuetekohast täideviimist; |
| --- | --- |

—

kui komisjon seda nõuab, edastavad Portugali ametiasutused komisjonile täieliku aruande, mis tõendab tagasimakse meetme nõuetekohast täideviimist;

| — | kui mõni teine liikmesriik on maksustanud samad tooted, mille pealt Portugal maksu võttis, kohustuvad Portugali ametiasutused maksma maksukohustuslasele tagasi selle osa maksust, mis võeti kõnealusest liikmesriigist pärinevate toodete pealt; |
| --- | --- |

—

kui mõni teine liikmesriik on maksustanud samad tooted, mille pealt Portugal maksu võttis, kohustuvad Portugali ametiasutused maksma maksukohustuslasele tagasi selle osa maksust, mis võeti kõnealusest liikmesriigist pärinevate toodete pealt;

| — | Portugal kohustub teatama käesolevast otsusest kõikidele potentsiaalsetele kõnealuse lõivu maksukohustuslastele, |
| --- | --- |

—

Portugal kohustub teatama käesolevast otsusest kõikidele potentsiaalsetele kõnealuse lõivu maksukohustuslastele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Portugali poolt 4. detsembri 1998. aasta dekreetseaduse nr 393-B/98 alusel antud riigiabi on siseturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

1.   Portugali poolt 25. septembri 2002. aasta dekreetseaduse nr 197/2002 alusel ja 7. oktoobri 2003. aasta dekreetseaduse nr 244/2003 artikli 3 lõikes 2 sätestatud üleminekukorralduse alusel antud riigiabi on siseturuga kokkusobiv tingimusel, et Portugal maksab lõivu tasunud isikutele tagasi lõivu selle osa, mida võeti teistest liikmesriikidest pärinevate toodete pealt ajavahemikul alates lõivu kehtestamisest 2002. aasta dekreetseadusega kuni kõnealuse lõivu viimase kohaldamiseni enne 2003. aasta dekreetseadusega kehtestatud üleminekukorralduse lõppemist.

2.   Seejuures peab Portugal jälgima, et oleks täidetud järgmised tingimused:

| — | kui maksukohustuslased on suutelised tõendama, et nende imporditud toodetelt võeti lõivu, võivad selle lõivu tasunud maksukohustuslased nõuda üksnes riiklike toodete heaks suunatud teenuste rahastamiseks määratud lõivust saadud tulust proportsionaalse osa tagasimaksmist. Kõnealused tagasimaksmise nõuded tuleb esitada riiklikes õigusaktides sätestatud ajavahemiku, kuid mitte vähem kui kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse avaldamisest; |
| --- | --- |

—

kui maksukohustuslased on suutelised tõendama, et nende imporditud toodetelt võeti lõivu, võivad selle lõivu tasunud maksukohustuslased nõuda üksnes riiklike toodete heaks suunatud teenuste rahastamiseks määratud lõivust saadud tulust proportsionaalse osa tagasimaksmist. Kõnealused tagasimaksmise nõuded tuleb esitada riiklikes õigusaktides sätestatud ajavahemiku, kuid mitte vähem kui kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse avaldamisest;

| — | Portugal määrab kindlaks imporditud toodete suhtes rakendatud võimaliku diskrimineerimise ulatuse. Selleks kontrollib Portugal kontrollperioodi jooksul asjaomase lõivu abil üleriigiliselt saadud riiklike vahendite suuruse ja kõnealuste toodete suhtes kohaldatavate eksklusiivsete eeliste rahalist tasakaalu; |
| --- | --- |

—

Portugal määrab kindlaks imporditud toodete suhtes rakendatud võimaliku diskrimineerimise ulatuse. Selleks kontrollib Portugal kontrollperioodi jooksul asjaomase lõivu abil üleriigiliselt saadud riiklike vahendite suuruse ja kõnealuste toodete suhtes kohaldatavate eksklusiivsete eeliste rahalist tasakaalu;

| — | tagasimaksmine peab toimuma mitte hiljem kui kuue kuu jooksul alates tagasimaksmistaotluse esitamisest; |
| --- | --- |

—

tagasimaksmine peab toimuma mitte hiljem kui kuue kuu jooksul alates tagasimaksmistaotluse esitamisest;

| — | tagastatavad summad tuleb aktualiseerida, arvestades nende pealt intresse alates lõivu sissekasseerimise hetkest kuni tegeliku tagasimaksmise kuupäevani. Intresside arvestamise aluseks on komisjoni poolt viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi abil kinnitatud viitemäär (55); |
| --- | --- |

—

tagastatavad summad tuleb aktualiseerida, arvestades nende pealt intresse alates lõivu sissekasseerimise hetkest kuni tegeliku tagasimaksmise kuupäevani. Intresside arvestamise aluseks on komisjoni poolt viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi abil kinnitatud viitemäär (55);

| — | Portugali ametiasutused aktsepteerivad kõiki maksukohustuslaste esitatavaid mõistlikke tõendusmaterjale teistest liikmesriikidest pärinevate toodete pealt makstud lõivusummade tõendamiseks; |
| --- | --- |

—

Portugali ametiasutused aktsepteerivad kõiki maksukohustuslaste esitatavaid mõistlikke tõendusmaterjale teistest liikmesriikidest pärinevate toodete pealt makstud lõivusummade tõendamiseks;

| — | tagasimakse õigust ei saa seada sõltuvusse muudest tingimustest, eelkõige mitte sellest, et maksu ei ole edasi suunatud; |
| --- | --- |

—

tagasimakse õigust ei saa seada sõltuvusse muudest tingimustest, eelkõige mitte sellest, et maksu ei ole edasi suunatud;

| — | juhul, kui maksukohustuslane ei ole veel maksu maksnud, loobuvad Portugali ametivõimud ametlikult maksu sissenõudmisest proportsionaalses osas teistest liikmesriikidest pärinevatel toodetelt võetud maksu osaga, mille kohta on leidnud tõendamist, et seda kasutati üksnes siseriiklikele toodetele suunatud abi rahastamiseks. Ühtlasi loobutakse ka võimalike intresside sissenõudmisest hilinenud makse korral; |
| --- | --- |

—

juhul, kui maksukohustuslane ei ole veel maksu maksnud, loobuvad Portugali ametivõimud ametlikult maksu sissenõudmisest proportsionaalses osas teistest liikmesriikidest pärinevatel toodetelt võetud maksu osaga, mille kohta on leidnud tõendamist, et seda kasutati üksnes siseriiklikele toodetele suunatud abi rahastamiseks. Ühtlasi loobutakse ka võimalike intresside sissenõudmisest hilinenud makse korral;

| — | kui komisjon seda nõuab, edastavad Portugali ametiasutused komisjonile täieliku aruande, mis tõendab tagasimakse meetme nõuetekohast täideviimist; |
| --- | --- |

—

kui komisjon seda nõuab, edastavad Portugali ametiasutused komisjonile täieliku aruande, mis tõendab tagasimakse meetme nõuetekohast täideviimist;

| — | kui mõni teine liikmesriik on maksustanud samad tooted, mille pealt Portugal maksu võttis, kohustuvad Portugali ametiasutused maksma maksukohustuslasele tagasi selle osa maksust, mis võeti kõnealusest liikmesriigist pärinevate toodete pealt; |
| --- | --- |

—

kui mõni teine liikmesriik on maksustanud samad tooted, mille pealt Portugal maksu võttis, kohustuvad Portugali ametiasutused maksma maksukohustuslasele tagasi selle osa maksust, mis võeti kõnealusest liikmesriigist pärinevate toodete pealt;

| — | Portugal kohustub teatama käesolevast otsusest kõikidele potentsiaalsetele kõnealuse lõivu maksukohustuslastele. |
| --- | --- |

—

Portugal kohustub teatama käesolevast otsusest kõikidele potentsiaalsetele kõnealuse lõivu maksukohustuslastele.

Artikkel 3

Portugal teatab komisjonile kahe kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest selle otsusega vastavuse saavutamiseks võetud meetmetest.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 13. juuli 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  Diário da República, I seeria A, nr 222, 25.9.2002, lk 6535.

1

(2)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

2

(3)  Otsus K(2006) 576, Portugalile edastatud 21. veebruari 2006. aasta kirjas SG(2006) D/200772.

3

(4)  ELT C 109, 13.5.2009, lk 9.

4

(5)  EÜT L 311, 20.11.1998, lk 23.

5

(6)  Diário da República, I seeria A, nr 280, 4.12.1998, lk 6708.

6

(7)  Diário da República, I seeria A, nr 132, 8.6.1999, lk 3171.

7

(8)  EÜT L 328, 28.11.1997, lk 1.

8

(9)  Diário da República, II seeria, nr 20, 25.1.1999, lk 935.

9

(10)  Diário da República, II seeria, nr 82, 6.4.2001, lk 6270.

10

(11)  Diário da República, II seeria, nr 42, 19.2.2002, lk 3158.

11

(12)  EÜT L 306, 7.12.2000, lk 32.

12

(13)  EÜT L 132, 15.5.2001, lk 17.

13

(14)  EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1.

14

(15)  Diário da República, I seeria A, nr 232, 7.10.2003, lk 6603.

15

(16)  Euroopa Kohtu 24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, EKL, lk I-7747.

16

(17)  ELT L 344, 20.11.2004, lk 12.

17

(18)  25. jaanuari 1999. aasta ühiskorraldus nr 96/99, 6. aprilli 2001. aasta ühiskorraldus nr 324/2001 ja 19. veebruari 2002. aasta ühiskorraldus nr 124/2002.

18

(19)  EÜT C 324, 24.12.2002, lk 2.

19

(20)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 1. Portugalikeelse eriväljaande 03. peatükk, 9. köide, lk 86.

20

(21)  ELT L 307, 25.11.2005, lk 2.

21

(22)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21.

22

(23)  ELT L 258, 4.10.2007, lk 3.

23

(24)  EÜT L 148, 28.6.1968, lk 24. Portugalikeelse eriväljaande 03. peatükk, 2. köide, lk 157.

24

(25)  EÜT L 312, 20.11.1998, lk 1.

25

(26)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 77. Portugalikeelse eriväljaande 03. peatükk, 9. köide, lk 151.

26

(27)  ELT L 119, 4.5.2006, lk 1.

27

(28)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

28

(29)  ELT C 319, 27.12.2006, lk 1.

29

(30)  Osutatud Altmarki kohtuotsus, punkt 84.

30

(31)  22. mai 2003. aasta otsus kohtuasjas C-355/00, Freskot, EKL lk I-5263, punkt 83.

31

(32)  Osutatud kohtuotsus, punkt 88 jj.

32

(33)  EÜT L 363, 27.12.1990, lk 51.

33

(34)  EÜT L 294, 28.10.1997, lk 7.

34

(35)  EÜT L 204, 4.8.1999, lk 37.

35

(36)  23. mai 2000. aasta otsus kohtusjas C-209/98, FRAD, EKL lk I-3743, punkt 75, vt ka Euroopa Kohtu 20. novembri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-126/01, GEMO, EKL lk I-13769, punkt 21.

36

(37)  Osutatud kohtuotsus, punkt 26.

37

(38)  Osutatud kohtuotsus, punkt 31.

38

(39)  21. oktoobri 2003. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-261/01 ja C-262/01, Van Calster e.a., EKL, lk I-12272, punkt 51.

39

e.a.

(40)  13. jaanuari 2005. aasta otsus kohtuasjas C-174/02, Streekgewest, EKL lk I-85, punkt 26.

40

(41)  Euroopa Kohtu 15. juuli 2004. aasta otsus kohtuasjas C-345/02, Pearle e.a., EKL lk I-7164, punkt 41, vt ka Euroopa Esimese Astme Kohtu 20. septembri 2007. aasta otsust kohtuasjas T-136/05, EARL Salvat père et fils e.a. vs. komisjon, EKL lk II-4063, punkt 161 jj.

41

e.a.

e.a. vs.

(42)  Euroopa Kohtu 17. detsembri 1979. aasta otsus kohtuasjas C-730/79, Philip Morris Holland vs. komisjon, EKL lk 2671, punktid 11 ja 12.

42

vs.

(43)  EL 15 veise- ja vasikaliha kogutoodang 1999. aastal oli 7 691 101 tonni ja 2002. aastal 7 466 476 tonni, millest Portugali toodang 1999. aastal oli 95 765 tonni ja 2002. aastal 105 019 tonni. EL 15 sealiha kogutoodang 1999. aastal oli 17 983 476 tonni ja 2002. aastal 17 729 855 tonni, millest Portugali toodang 1999. aastal oli 344 209 tonni ja 2002. aastal 328 038 tonni (allikas: Eurostat).

43

(44)  Euroopa Esimese Astme Kohtu 29. septembri 2000. aasta otsus kohtuasjas T-55/99, CETM vs. komisjon, EKL lk II-3213, punkt 86, Euroopa Kohtu 21. märtsi 1991. aasta otsus kohtuasjas C-303/88, Itaalia vs. komisjon, EKL lk I-1433, punkt 27.

44

vs.

vs.

(45)  Osutatud Van Calster e.a. kohtuotsus, punkt 51.

45

e.a.

(46)  Komisjoni teatis „Üldhuviteenused Euroopas”, EÜT C 17, 19.1.2001, lk 4.

46

(47)  ELT C 297, 29.11.2005, lk 4.

47

(48)  ELT L 312, 29.11.2005, lk 67.

48

(49)  EÜT C 28, 1.2.2000, lk 2.

49

(50)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22.

50

(51)  Vt „Ühenduse suunised riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris 2007–2013” punkt 194, alapunkt c (ELT C 319, 27.12.2006, lk 1).

51

(52)  Nõukogu direktiiv 82/894/EMÜ, 21. detsember 1982, ühendusesisese loomahaigustest teatamise kohta, EÜT L 378, 31.12.1982, lk 58.

52

(53)  Euroopa Kohtu 25. juuni 1970. aasta otsus kohtuasjas 47/69, Prantsusmaa vs. komisjon, EKL 1969–1970, lk 391, punkt 20.

53

vs.

(54)  Komisjoni teatis viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3).

54

(55)  Vt joonealune märkus 54.

55

---

| 19.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 274/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 274/36

---

KOMISJONI OTSUS,

27. juuli 2011,

mis käsitleb Belgia riigiabi veiste transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSE) teimimise rahastamiseks (riigiabi C 44/08 (ex NN 45/04))

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5457 all)

(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed)

(2011/678/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1);

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud artiklile (2),

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Euroopa Komisjon on pärast kaebuste saamist 2004. aasta jaanuaris ja veebruaris mitteametlikult uurinud Belgias veiste transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate testide (edaspidi „TSE testid”) läbiviimiseks antud riigiabi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon on pärast kaebuste saamist 2004. aasta jaanuaris ja veebruaris mitteametlikult uurinud Belgias veiste transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate testide (edaspidi „TSE testid”) läbiviimiseks antud riigiabi.

| (2) | Pärast nimetatud kaebuste saamist saatis komisjon 27. jaanuaril 2004 Belgia ametiasutustele kirja, paludes teavet kõnesoleva meetme kohta. Samal ajal teavitasid Belgia ametiasutused (23. jaanuari 2004. aasta kirjaga, mis registreeriti 28. jaanuaril 2004) Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõike 3 kohasest abimeetmest, mis oli võetud loomade transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSE) teimimise rahastamiseks ja mis registreeriti numbri N 54/04 all. |
| --- | --- |

(2)

Pärast nimetatud kaebuste saamist saatis komisjon 27. jaanuaril 2004 Belgia ametiasutustele kirja, paludes teavet kõnesoleva meetme kohta. Samal ajal teavitasid Belgia ametiasutused (23. jaanuari 2004. aasta kirjaga, mis registreeriti 28. jaanuaril 2004) Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõike 3 kohasest abimeetmest, mis oli võetud loomade transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSE) teimimise rahastamiseks ja mis registreeriti numbri N 54/04 all.

| (3) | Belgia ametiasutused edastasid komisjonile kirjaliku teabe 6. veebruari 2004. aasta ja 14. mai 2004. aasta kirjadega, mis registreeriti vastavalt 11. veebruaril 2004 ja 19. mail 2004. |
| --- | --- |

(3)

Belgia ametiasutused edastasid komisjonile kirjaliku teabe 6. veebruari 2004. aasta ja 14. mai 2004. aasta kirjadega, mis registreeriti vastavalt 11. veebruaril 2004 ja 19. mail 2004.

| (4) | Komisjon teatas Belgiale 19. juuli 2004. aasta kirjaga, et meede viidi numbri NN 45/04 all üle teatamata abimeetmete registrisse, kuna selgus, et osa asjaomastest rahalistest vahenditest oli juba välja makstud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teatas Belgiale 19. juuli 2004. aasta kirjaga, et meede viidi numbri NN 45/04 all üle teatamata abimeetmete registrisse, kuna selgus, et osa asjaomastest rahalistest vahenditest oli juba välja makstud.

| (5) | Belgia ametiasutused ja komisjoni talitused kohtusid mitteametlikult 1. septembril 2004. |
| --- | --- |

(5)

Belgia ametiasutused ja komisjoni talitused kohtusid mitteametlikult 1. septembril 2004.

| (6) | Belgia ametiasutused saatsid täiendava teabe 16. septembri 2004. aasta ja 22. veebruari 2007. aasta kirjadega, mis registreeriti vastavalt 20. septembril 2004 ja 22. veebruaril 2007. |
| --- | --- |

(6)

Belgia ametiasutused saatsid täiendava teabe 16. septembri 2004. aasta ja 22. veebruari 2007. aasta kirjadega, mis registreeriti vastavalt 20. septembril 2004 ja 22. veebruaril 2007.

| (7) | Komisjon teatas 26. jaanuari 2008. aasta kirjaga Belgiale oma otsusest algatada selle meetme suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud menetlus. Otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon palus asjaomastel pooltel esitada oma märkused kõnesoleva meetme kohta. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teatas 26. jaanuari 2008. aasta kirjaga Belgiale oma otsusest algatada selle meetme suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud menetlus. Otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon palus asjaomastel pooltel esitada oma märkused kõnesoleva meetme kohta.

| (8) | Belgia palus 19. detsembri 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti 26. detsembril 2008, vastamistähtaega pikendada. Seda tähtaega pikendati 13. jaanuari 2009. aasta kirjaga. Belgia esitas oma kommentaarid 25. veebruari 2009. aasta kirjaga, mis registreeriti 6. märtsil 2009. |
| --- | --- |

(8)

Belgia palus 19. detsembri 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti 26. detsembril 2008, vastamistähtaega pikendada. Seda tähtaega pikendati 13. jaanuari 2009. aasta kirjaga. Belgia esitas oma kommentaarid 25. veebruari 2009. aasta kirjaga, mis registreeriti 6. märtsil 2009.

| (9) | Komisjon ei saanud asjaomastelt pooltelt märkusi. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon ei saanud asjaomastelt pooltelt märkusi.

| (10) | Komisjon esitas 17. juuli 2009. aasta kirjaga Belgiale täiendavaid küsimusi viimase esitatud märkuste kohta. Belgia palus 4. septembri 2009. aasta kirjaga, mis registreeriti 8. septembril 2009, vastamistähtaega pikendada. Belgia vastus saabus komisjoni 16. oktoobri 2009. aasta kirjaga, mis registreeriti 20. oktoobril 2009. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon esitas 17. juuli 2009. aasta kirjaga Belgiale täiendavaid küsimusi viimase esitatud märkuste kohta. Belgia palus 4. septembri 2009. aasta kirjaga, mis registreeriti 8. septembril 2009, vastamistähtaega pikendada. Belgia vastus saabus komisjoni 16. oktoobri 2009. aasta kirjaga, mis registreeriti 20. oktoobril 2009.

| (11) | Belgia ametiasutused ja komisjoni talitused kohtusid kahel korral, nimelt 2. oktoobril 2009 ja 30. oktoobril 2009. |
| --- | --- |

(11)

Belgia ametiasutused ja komisjoni talitused kohtusid kahel korral, nimelt 2. oktoobril 2009 ja 30. oktoobril 2009.

| (12) | Nende koosolekute tulemusena saatis Belgia 14. detsembri 2009. aasta kirjaga, mis registreeriti 16. detsembril 2009, täiendavat teavet. Pärast Belgia konkurentsiasutuste samaaegset uurimist küsimuses, kas laboratooriumid võisid olla sõlminud kokkulepped, esitas Belgia 21. jaanuaril 2010, 29. septembril 2010 ja 17. jaanuaril 2011 tähtaja pikendamise taotlused. Komisjon pikendas tähtaegu. |
| --- | --- |

(12)

Nende koosolekute tulemusena saatis Belgia 14. detsembri 2009. aasta kirjaga, mis registreeriti 16. detsembril 2009, täiendavat teavet. Pärast Belgia konkurentsiasutuste samaaegset uurimist küsimuses, kas laboratooriumid võisid olla sõlminud kokkulepped, esitas Belgia 21. jaanuaril 2010, 29. septembril 2010 ja 17. jaanuaril 2011 tähtaja pikendamise taotlused. Komisjon pikendas tähtaegu.

| (13) | Komisjon saatis 22. veebruaril 2011 viimase teabepäringu, millele Belgia ametiasutused vastasid 6. aprilli 2011. aasta kirjaga. Komisjon pikendas tähtaega veel, et Belgia saaks vastata küsimustele pärast seda, kui on saanud Belgia konkurentsiasutuste uurimise tulemused. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon saatis 22. veebruaril 2011 viimase teabepäringu, millele Belgia ametiasutused vastasid 6. aprilli 2011. aasta kirjaga. Komisjon pikendas tähtaega veel, et Belgia saaks vastata küsimustele pärast seda, kui on saanud Belgia konkurentsiasutuste uurimise tulemused.

| (14) | Belgia ametiasutused vastasid 19. mai 2011. aasta kirjaga, mis registreeriti 25. mail 2011. |
| --- | --- |

(14)

Belgia ametiasutused vastasid 19. mai 2011. aasta kirjaga, mis registreeriti 25. mail 2011.

2.   KIRJELDUS

2.1.   Ajalooline ülevaade
   (4)

| (15) | Komisjon sai 2004. aasta jaanuaris kaebuse kuningliku määruse eelnõu kohta, mis nägi ette maksulaadse lõivu kehtestamise TSE testide rahastamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon sai 2004. aasta jaanuaris kaebuse kuningliku määruse eelnõu kohta, mis nägi ette maksulaadse lõivu kehtestamise TSE testide rahastamiseks.

| (16) | Kaebuse tulemusena palusid komisjoni talitused Belgia ametiasutustelt selgitusi. Belgia ametiasutused teatasid vastuseks teabepäringule, et alates 1. jaanuarist 2001 on TSE testid kohustuslikud üle 30 kuu vanuste veiste ja hädatapmisele kuuluvate üle 24 kuu vanuste veiste puhul (5). Nad teatasid ka kuningliku määruse eelnõust, mis käsitleb loomadel TSE teimimise rahastamist (edaspidi „TSE määrus”). See kuningliku määruse eelnõu registreeriti numbriga N 54/04. Belgia ametiasutused märkisid, et selle uue kuningliku määruse eelnõuga muudetakse kuningliku määruse eelnõud, millest Belgia teatas 2001. aastal ja mille komisjon kiitis heaks 13. veebruari 2002. aasta otsusega N 21/02, (6) samuti ühte teist eelnõud, mida komisjoniga 2003. aastal mitteametlikult arutati. Kumbagi nendest kahest eelnõust ei viidud siiski ellu ja 2004. aastal teatatud määrusega muudeti neid. |
| --- | --- |

(16)

Kaebuse tulemusena palusid komisjoni talitused Belgia ametiasutustelt selgitusi. Belgia ametiasutused teatasid vastuseks teabepäringule, et alates 1. jaanuarist 2001 on TSE testid kohustuslikud üle 30 kuu vanuste veiste ja hädatapmisele kuuluvate üle 24 kuu vanuste veiste puhul (5). Nad teatasid ka kuningliku määruse eelnõust, mis käsitleb loomadel TSE teimimise rahastamist (edaspidi „TSE määrus”). See kuningliku määruse eelnõu registreeriti numbriga N 54/04. Belgia ametiasutused märkisid, et selle uue kuningliku määruse eelnõuga muudetakse kuningliku määruse eelnõud, millest Belgia teatas 2001. aastal ja mille komisjon kiitis heaks 13. veebruari 2002. aasta otsusega N 21/02, (6) samuti ühte teist eelnõud, mida komisjoniga 2003. aastal mitteametlikult arutati. Kumbagi nendest kahest eelnõust ei viidud siiski ellu ja 2004. aastal teatatud määrusega muudeti neid.

| (17) | Belgia esitatud teabest ilmneb, et riigikassa kandis alates 1. jaanuarist 2001 (7) TSE testide kulud (st proovivõtmise ja analüüsimise kulud). Alates 1. jaanuarist 2002 tasus nende testide kulude eest ette Bureau d’Intervention et de Restitution belge (Belgia sekkumise ja hüvitamise büroo, edaspidi „BIRB”), oodates poliitilist otsust, missugune rahastamissüsteem valitakse. |
| --- | --- |

(17)

Belgia esitatud teabest ilmneb, et riigikassa kandis alates 1. jaanuarist 2001 (7) TSE testide kulud (st proovivõtmise ja analüüsimise kulud). Alates 1. jaanuarist 2002 tasus nende testide kulude eest ette Bureau d’Intervention et de Restitution belge (Belgia sekkumise ja hüvitamise büroo, edaspidi „BIRB”), oodates poliitilist otsust, missugune rahastamissüsteem valitakse.

| (18) | Kui komisjoni talitused olid teinud mõned märkused teatatud kuningliku määruse eelnõu (N 54/04) kohta, esitasid Belgia ametiasutused 2004. aasta mais uue kuningliku määruse eelnõu, milles püüti komisjoni tehtud märkusi arvestada ning millega nähti ette süsteem, mille kohaselt makstakse alates 1. jaanuarist 2003 teenustasu 10,70 eurot tapmisele toodava veise kohta, kellele tuleb teha TSE kiirtest. Belgia ametiasutused märkisid, et 2002. aastal läbi viidud teste, mille eest tasuti ette, rahastati täielikult kaudsest riigiabist, st maksulaadsetest lõivudest. Lisaks märkisid Belgia ametiasutused, et alates 1. jaanuarist 2003 tasuti maksulaadsetest lõivudest maksimaalselt 40 eurot testi kohta. Belgia ametiasutused edastasid üksikasjalikud tabelid, milles on toodud TSE testide kulu alates 2003. aastast ning nende testide maksulaadsetest lõivudest ja teenustasudest rahastamise prognoos. Belgia ametiasutused märkisid, et teenustasude osas hakatakse rahastamissüsteemi rakendama alates 1. juulist 2004 ja maksulaadsete lõivude osas alates 1. jaanuarist 2005. |
| --- | --- |

(18)

Kui komisjoni talitused olid teinud mõned märkused teatatud kuningliku määruse eelnõu (N 54/04) kohta, esitasid Belgia ametiasutused 2004. aasta mais uue kuningliku määruse eelnõu, milles püüti komisjoni tehtud märkusi arvestada ning millega nähti ette süsteem, mille kohaselt makstakse alates 1. jaanuarist 2003 teenustasu 10,70 eurot tapmisele toodava veise kohta, kellele tuleb teha TSE kiirtest. Belgia ametiasutused märkisid, et 2002. aastal läbi viidud teste, mille eest tasuti ette, rahastati täielikult kaudsest riigiabist, st maksulaadsetest lõivudest. Lisaks märkisid Belgia ametiasutused, et alates 1. jaanuarist 2003 tasuti maksulaadsetest lõivudest maksimaalselt 40 eurot testi kohta. Belgia ametiasutused edastasid üksikasjalikud tabelid, milles on toodud TSE testide kulu alates 2003. aastast ning nende testide maksulaadsetest lõivudest ja teenustasudest rahastamise prognoos. Belgia ametiasutused märkisid, et teenustasude osas hakatakse rahastamissüsteemi rakendama alates 1. juulist 2004 ja maksulaadsete lõivude osas alates 1. jaanuarist 2005.

| (19) | Et teatatud kuningliku määruse eelnõus oli märgitud, et abi on juba antud ja maksulaadseid lõive võetud alates 1. jaanuarist 2002, registreeriti meede 19. juulil 2004 teatamata abina numbri NN 45/04 all. Teate, mis registreeriti numbriga N 54/04, võttis Belgia aga tagasi. |
| --- | --- |

(19)

Et teatatud kuningliku määruse eelnõus oli märgitud, et abi on juba antud ja maksulaadseid lõive võetud alates 1. jaanuarist 2002, registreeriti meede 19. juulil 2004 teatamata abina numbri NN 45/04 all. Teate, mis registreeriti numbriga N 54/04, võttis Belgia aga tagasi.

| (20) | Teabest, mille Belgia esitas 2004. aastal, ilmneb, et üldiseks kavatsuseks oli testide eest ette maksta ja see summa hiljem hüvitada, kusjuures osa sissemaksete summast sooviti eraldada ette tasutud testide kulude hüvitamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Teabest, mille Belgia esitas 2004. aastal, ilmneb, et üldiseks kavatsuseks oli testide eest ette maksta ja see summa hiljem hüvitada, kusjuures osa sissemaksete summast sooviti eraldada ette tasutud testide kulude hüvitamiseks.

| (21) | Belgia ametiasutused teatasid 16. septembri 2004. aasta kirjas uuest kuningliku määruse eelnõust, milles säilitati süsteem, mille kohaselt makstakse teenustasu 10,70 eurot testitud veise kohta. Selles uues kuningliku määruse eelnõus näidatud kogu summa on mõeldud selleks, et rahastada TSE teste, mis tehakse veistega, kes tapetakse alates selle eelnõu jõustumisest. Ühenduse 24. detsembri 2002. aasta suunistes, mis käsitlevad riigiabi andmist seoses TSE testide, surnud loomade ja tapamaja jäätmetega (edaspidi „TSE suunised”), (8) lubatud 40 eurot ületavate ja pärast 2003. aasta 1. jaanuari ette tasutud summade hüvitamise kohta esitatakse komisjonile veel üks eelnõu, mis käsitleb nende ette tasutud summade hüvitamist. See kuninglik määrus anti 15. oktoobril 2004 (9) ja jõustus 1. detsembril 2004. |
| --- | --- |

(21)

Belgia ametiasutused teatasid 16. septembri 2004. aasta kirjas uuest kuningliku määruse eelnõust, milles säilitati süsteem, mille kohaselt makstakse teenustasu 10,70 eurot testitud veise kohta. Selles uues kuningliku määruse eelnõus näidatud kogu summa on mõeldud selleks, et rahastada TSE teste, mis tehakse veistega, kes tapetakse alates selle eelnõu jõustumisest. Ühenduse 24. detsembri 2002. aasta suunistes, mis käsitlevad riigiabi andmist seoses TSE testide, surnud loomade ja tapamaja jäätmetega (edaspidi „TSE suunised”), (8) lubatud 40 eurot ületavate ja pärast 2003. aasta 1. jaanuari ette tasutud summade hüvitamise kohta esitatakse komisjonile veel üks eelnõu, mis käsitleb nende ette tasutud summade hüvitamist. See kuninglik määrus anti 15. oktoobril 2004 (9) ja jõustus 1. detsembril 2004.

| (22) | Belgia ametiasutuste esitatud teabe kohaselt on 40 euro suurust maksimaalset summat ületavate ette tasutud kulude kogusumma ajavahemikul 2003. aasta 1. jaanuarist (10) kuni 2004. aasta 30. juunini15 237 646 eurot. Alates 2004. aasta 30. juunist järgiti Belgia ametiasutuste sõnul 40 euro suurust maksimumsummat (11). |
| --- | --- |

(22)

Belgia ametiasutuste esitatud teabe kohaselt on 40 euro suurust maksimaalset summat ületavate ette tasutud kulude kogusumma ajavahemikul 2003. aasta 1. jaanuarist (10) kuni 2004. aasta 30. juunini15 237 646 eurot. Alates 2004. aasta 30. juunist järgiti Belgia ametiasutuste sõnul 40 euro suurust maksimumsummat (11).

| (23) | Samas 16. septembri 2004. aasta kirjas edastasid Belgia ametiasutused vastavalt komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, (12) artiklile 19 kaks teabelehte. |
| --- | --- |

(23)

Samas 16. septembri 2004. aasta kirjas edastasid Belgia ametiasutused vastavalt komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, (12) artiklile 19 kaks teabelehte.

| (24) | Nende kahe meetme suhtes kohaldati kahte erandit, mille numbrid on XA 53/04 ja XA 54/04. Nagu on märgitud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse punktis 19 jj, hõlmab meede, mille suhtes kohaldati erandit number XA 53/04, ette tasumist TSE testide eest (13) nii, et maksimaalselt kaetakse 40 eurot testi kohta, ning see viidi ellu 1. jaanuaril 2003. Selle meetme õiguslik alus on 27. detsembri 2002. aasta seadus 2003. aasta kulude üldeelarve kohta (loi du 27 décembre 2002 relative au budget général de dépenses pour 2003). Meede, mille suhtes kohaldati erandit number XA 54/04, näeb ette abi, mille maksimumsumma on 33,38 eurot testi kohta, ning see viidi ellu 15. oktoobril 2004. See abimeede võeti määramata ajaks. Selle õiguslik alus on 27. detsembri 2003. aasta seadus 2004. aasta kulude üldeelarve kohta (loi du 27 décembre 2003 relative au budget général de dépenses pour 2004). |
| --- | --- |

(24)

Nende kahe meetme suhtes kohaldati kahte erandit, mille numbrid on XA 53/04 ja XA 54/04. Nagu on märgitud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse punktis 19 jj, hõlmab meede, mille suhtes kohaldati erandit number XA 53/04, ette tasumist TSE testide eest (13) nii, et maksimaalselt kaetakse 40 eurot testi kohta, ning see viidi ellu 1. jaanuaril 2003. Selle meetme õiguslik alus on 27. detsembri 2002. aasta seadus 2003. aasta kulude üldeelarve kohta (loi du 27 décembre 2002 relative au budget général de dépenses pour 2003). Meede, mille suhtes kohaldati erandit number XA 54/04, näeb ette abi, mille maksimumsumma on 33,38 eurot testi kohta, ning see viidi ellu 15. oktoobril 2004. See abimeede võeti määramata ajaks. Selle õiguslik alus on 27. detsembri 2003. aasta seadus 2004. aasta kulude üldeelarve kohta (loi du 27 décembre 2003 relative au budget général de dépenses pour 2004).

| (25) | Samas 16. septembri 2004. aasta kirjas märkisid Belgia ametiasutused vastuseks komisjoni talituste esitatud küsimustele, et testide tegemiseks välja valitud laboratooriumid peavad kõnesolevate analüüside tegemisel vastama väga täpsetele tingimustele. |
| --- | --- |

(25)

Samas 16. septembri 2004. aasta kirjas märkisid Belgia ametiasutused vastuseks komisjoni talituste esitatud küsimustele, et testide tegemiseks välja valitud laboratooriumid peavad kõnesolevate analüüside tegemisel vastama väga täpsetele tingimustele.

| (26) | Veidi aega pärast 14. mai 2004. aasta ja 16. septembri 2004. aasta kirju teatasid Belgia ametiasutused kahest kuningliku määruse eelnõust, mis käsitlevad Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire’i (toiduohutuse föderaalne asutus, edaspidi „AFSCA”) tegevuse rahastamist. Nende meetmete eesmärk oli luua teenustasu ja sissemakse, mis katavad AFSCA tegevuse. Nende kohta tehti 9. novembri 2005. aasta otsus K(2005)4203 riigiabikavade N 9/05 ja N 10/05 kohta (edaspidi „otsus N 9/05 ja N 10/05”), mida on ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses nimetatud. Need meetmed võeti 10. novembri 2005. aasta kuningliku määrusega, millega kehtestatakse 9. detsembri 2004. aasta seaduse AFSCA rahastamise kohta (loi du 9 décembre 2004 portant financement de l’AFSCA) (14) artiklis 4 nimetatud sissemaksed, ja 10. novembri 2005. aasta kuningliku määrusega, mis käsitleb 9. detsembri 2005. aasta seaduse AFSCA rahastamise kohta (loi du 9 décembre 2004 portant financement de l’AFSCA) (15) artiklis 5 nimetatud teenustasusid. Need kaks kuninglikku määrust jõustusid 1. jaanuaril 2006. Sissemakseid käsitleva kuningliku määrusega nähakse ette põhjenduses 21 viidatud 15. oktoobri 2004. aasta kuningliku määruse kehtetuks tunnistamine. |
| --- | --- |

(26)

Veidi aega pärast 14. mai 2004. aasta ja 16. septembri 2004. aasta kirju teatasid Belgia ametiasutused kahest kuningliku määruse eelnõust, mis käsitlevad Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire’i (toiduohutuse föderaalne asutus, edaspidi „AFSCA”) tegevuse rahastamist. Nende meetmete eesmärk oli luua teenustasu ja sissemakse, mis katavad AFSCA tegevuse. Nende kohta tehti 9. novembri 2005. aasta otsus K(2005)4203 riigiabikavade N 9/05 ja N 10/05 kohta (edaspidi „otsus N 9/05 ja N 10/05”), mida on ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses nimetatud. Need meetmed võeti 10. novembri 2005. aasta kuningliku määrusega, millega kehtestatakse 9. detsembri 2004. aasta seaduse AFSCA rahastamise kohta (loi du 9 décembre 2004 portant financement de l’AFSCA) (14) artiklis 4 nimetatud sissemaksed, ja 10. novembri 2005. aasta kuningliku määrusega, mis käsitleb 9. detsembri 2005. aasta seaduse AFSCA rahastamise kohta (loi du 9 décembre 2004 portant financement de l’AFSCA) (15) artiklis 5 nimetatud teenustasusid. Need kaks kuninglikku määrust jõustusid 1. jaanuaril 2006. Sissemakseid käsitleva kuningliku määrusega nähakse ette põhjenduses 21 viidatud 15. oktoobri 2004. aasta kuningliku määruse kehtetuks tunnistamine.

| (27) | Täpsemalt kehtestatakse teenustasusid käsitleva kuningliku määrusega tapamaja osas kohustus maksta 10,70 euro suurust teenustasu testitud veise või kabjalise kohta. Sissemakseid käsitlevas kuninglikus määruses on omakorda ette nähtud, et TSE teste rahastatakse osaliselt ja seda teevad erinevad sektorid. TSE testi kogukulu on 44,08 eurot, millest 12 eurot kulub proovivõtmiseks (millest 10,70 eurot kannab teenustasusid käsitleva kuningliku määruse kohaselt tapamaja ja 1,30 eurot rahastatakse sissemaksest) ning 32,08 eurot kaetakse sissemaksega ja selle tasub laboratooriumidele otseselt AFSCA. Otsuses N 9/05 ja N 10/05 järeldas komisjon, et AFSCA rahastamine teenustasust ei kujuta endast riigiabi, et üldiste juhuslike kontrollide rahastamine kindlasummaliste sissemaksega ei kujuta endast riigiabi, et TSE testide kulude osaline rahastamine sissemaksega on siseturuga kokkusobiv riigiabi ning et muude tootmise või turustamisega seotud testide või kontrollide kulude rahastamine on siseturuga kokkusobiv riigiabi. |
| --- | --- |

(27)

Täpsemalt kehtestatakse teenustasusid käsitleva kuningliku määrusega tapamaja osas kohustus maksta 10,70 euro suurust teenustasu testitud veise või kabjalise kohta. Sissemakseid käsitlevas kuninglikus määruses on omakorda ette nähtud, et TSE teste rahastatakse osaliselt ja seda teevad erinevad sektorid. TSE testi kogukulu on 44,08 eurot, millest 12 eurot kulub proovivõtmiseks (millest 10,70 eurot kannab teenustasusid käsitleva kuningliku määruse kohaselt tapamaja ja 1,30 eurot rahastatakse sissemaksest) ning 32,08 eurot kaetakse sissemaksega ja selle tasub laboratooriumidele otseselt AFSCA. Otsuses N 9/05 ja N 10/05 järeldas komisjon, et AFSCA rahastamine teenustasust ei kujuta endast riigiabi, et üldiste juhuslike kontrollide rahastamine kindlasummaliste sissemaksega ei kujuta endast riigiabi, et TSE testide kulude osaline rahastamine sissemaksega on siseturuga kokkusobiv riigiabi ning et muude tootmise või turustamisega seotud testide või kontrollide kulude rahastamine on siseturuga kokkusobiv riigiabi.

| (28) | Komisjon saatis 2006. aasta detsembris Belgiale juhtumi NN 45/04 kohta uued küsimused. Need küsimused käsitlesid eelkõige alates 2003. aasta 1. jaanuarist ette tasutud summade hüvitamist. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon saatis 2006. aasta detsembris Belgiale juhtumi NN 45/04 kohta uued küsimused. Need küsimused käsitlesid eelkõige alates 2003. aasta 1. jaanuarist ette tasutud summade hüvitamist.

| (29) | Belgia ametiasutused märkisid oma 22. veebruari 2007. aasta vastuses, et soovivad hüvitada 15 aasta jooksul täielikult kõik TSE testidega seotud kulud. Praktikas loodi AFSCA rahastamise uue süsteemiga solidaarse hüvitamise süsteem. Iga ettevõtja tasub alates 2006. aasta 1. jaanuarist AFSCAle makset ja üks osa sellest sissemaksest läheb minevikus TSE testide eest ette tasutud summadega seotud kulude hüvitamiseks. Sellesse süsteemi teevad makseid ka kõik tegutsevad ettevõtjad, kellel oli asjaomasel ajavahemikul veiseid. |
| --- | --- |

(29)

Belgia ametiasutused märkisid oma 22. veebruari 2007. aasta vastuses, et soovivad hüvitada 15 aasta jooksul täielikult kõik TSE testidega seotud kulud. Praktikas loodi AFSCA rahastamise uue süsteemiga solidaarse hüvitamise süsteem. Iga ettevõtja tasub alates 2006. aasta 1. jaanuarist AFSCAle makset ja üks osa sellest sissemaksest läheb minevikus TSE testide eest ette tasutud summadega seotud kulude hüvitamiseks. Sellesse süsteemi teevad makseid ka kõik tegutsevad ettevõtjad, kellel oli asjaomasel ajavahemikul veiseid.

2.2.   TSE kuningliku määruse eelnõu peale esitatud kaebuste sisu

| (30) | TSE kuningliku määruse eelnõu käsitlevate kaebuste järgi tehakse sissemakseid iga liiki loomade puhul, kes Belgia tapamajades tapetakse, ning see on kohustuslik ka imporditavate toodete puhul. Üks kaebuse esitaja kinnitas, et oluline osa Belgia tapamajades tapetavatest loomadest pärineb teistest liikmesriikidest. Kaebuse esitajate sõnul diskrimineeritakse sissemaksega imporditavaid loomi, sest selle tulusid kasutatakse Belgia veistega tehtud TSE testide kulude hüvitamiseks. |
| --- | --- |

(30)

TSE kuningliku määruse eelnõu käsitlevate kaebuste järgi tehakse sissemakseid iga liiki loomade puhul, kes Belgia tapamajades tapetakse, ning see on kohustuslik ka imporditavate toodete puhul. Üks kaebuse esitaja kinnitas, et oluline osa Belgia tapamajades tapetavatest loomadest pärineb teistest liikmesriikidest. Kaebuse esitajate sõnul diskrimineeritakse sissemaksega imporditavaid loomi, sest selle tulusid kasutatakse Belgia veistega tehtud TSE testide kulude hüvitamiseks.

2.3.   Kahtlused, mida komisjon ametliku uurimismenetluse algatamise raames väljendas

| (31) | Kõigepealt on vaja kindlaks teha, et ametlik uurimismenetlus algatati abi suhtes, millega rahastatakse TSE teimimisi loomadel Belgias alates 1. jaanuarist 2001, ja selle abi rahastamise süsteemide suhtes, välja arvatud abi, mille komisjon oma otsusega selle siseturuga kokkusobivuse tõttu heaks kiitis. Konkreetselt tähendab see, et abi, mis kiideti heaks otsusega N 9/05 ja N 10/05 (ning mis on seotud sissemaksete ja teenustasudega AFSCA rahastamiseks), ei hinnata sellest seisukohast, kas see on abi andmise hetkel kohaldatavate riigiabi käsitlevate eeskirjadega kooskõlas. Käesolev otsus käsitleb seega ainult abi, millega rahastati TSE teste ajavahemikul 2001–2006, ja selle rahastamise süsteemi, sest abi TSE testideks tasuti sellel ajavahemikul ette ning see ette tasutud summa hüvitatakse mitme aasta jooksul. |
| --- | --- |

(31)

Kõigepealt on vaja kindlaks teha, et ametlik uurimismenetlus algatati abi suhtes, millega rahastatakse TSE teimimisi loomadel Belgias alates 1. jaanuarist 2001, ja selle abi rahastamise süsteemide suhtes, välja arvatud abi, mille komisjon oma otsusega selle siseturuga kokkusobivuse tõttu heaks kiitis. Konkreetselt tähendab see, et abi, mis kiideti heaks otsusega N 9/05 ja N 10/05 (ning mis on seotud sissemaksete ja teenustasudega AFSCA rahastamiseks), ei hinnata sellest seisukohast, kas see on abi andmise hetkel kohaldatavate riigiabi käsitlevate eeskirjadega kooskõlas. Käesolev otsus käsitleb seega ainult abi, millega rahastati TSE teste ajavahemikul 2001–2006, ja selle rahastamise süsteemi, sest abi TSE testideks tasuti sellel ajavahemikul ette ning see ette tasutud summa hüvitatakse mitme aasta jooksul.

| (32) | Selguse huvides on vaja meenutada terminoloogilist vahet teenustasu ja sissemakse vahel. Esiteks on teenustasu, mis katab osutatud teenuse kulud. Antud juhul on selle summa 10,70 eurot ja seda võetakse alates 1. detsembrist 2004 TSE kuningliku määruse alusel ja seejärel AFSCA rahastamiseks mõeldud teenustasu käsitleva kuningliku määruse alusel. Teiseks on sissemakse, mis tuleb teha 10. novembri 2005. aasta kuningliku määruse alusel, mida kogub AFSCA, mida peavad tasuma Belgia territooriumil asuvad ettevõtjad ja mis on jaotatud seitsme valdkonna vahel (vt otsuse N 9/05 ja N 10/05 põhjendus 29). |
| --- | --- |

(32)

Selguse huvides on vaja meenutada terminoloogilist vahet teenustasu ja sissemakse vahel. Esiteks on teenustasu, mis katab osutatud teenuse kulud. Antud juhul on selle summa 10,70 eurot ja seda võetakse alates 1. detsembrist 2004 TSE kuningliku määruse alusel ja seejärel AFSCA rahastamiseks mõeldud teenustasu käsitleva kuningliku määruse alusel. Teiseks on sissemakse, mis tuleb teha 10. novembri 2005. aasta kuningliku määruse alusel, mida kogub AFSCA, mida peavad tasuma Belgia territooriumil asuvad ettevõtjad ja mis on jaotatud seitsme valdkonna vahel (vt otsuse N 9/05 ja N 10/05 põhjendus 29).

| (33) | Komisjon tuvastas oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, et Belgia rahastab ja rahastas abimeetmeid TSE testide rahastamiseks subsiidiumide ning maksulaadsete lõivude süsteemi abil, mis koosneb korraga teenustasudest ja sissemaksetest. Üks osa nende teenustasude ja sissemaksete tulust eraldati testide eest tasutud summade hüvitamiseks. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon tuvastas oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, et Belgia rahastab ja rahastas abimeetmeid TSE testide rahastamiseks subsiidiumide ning maksulaadsete lõivude süsteemi abil, mis koosneb korraga teenustasudest ja sissemaksetest. Üks osa nende teenustasude ja sissemaksete tulust eraldati testide eest tasutud summade hüvitamiseks.

| (34) | Komisjon oli tõstatanud mitu probleemi ja märkinud, et tal napib teavet, et anda lõplik hinnang kõnesolevatele meetmetele. Esiteks tekib küsimus, kas teenuste saajatel oli eelis. Ei olnud nimelt selge, kas teenustasud TSE testide eest katsid testide kulu osa, mida ei katnud siseturuga kokkusobiv riigiabi. Nende testide täpne kulu ei olnud teada, nagu ka täiendava rahastamise allikas juhul, kui teenustasudest ei piisa TSE testide kogukulude katmiseks. Ei olnud ka näidatud, kas AFSCA teenuste osutamise tingimused vastavad turuhindadele, eelkõige seetõttu, et Belgia ametiasutused ei olnud selgelt märkinud, et laboratooriumid valiti välja avatud ja läbipaistva menetluse abil. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon oli tõstatanud mitu probleemi ja märkinud, et tal napib teavet, et anda lõplik hinnang kõnesolevatele meetmetele. Esiteks tekib küsimus, kas teenuste saajatel oli eelis. Ei olnud nimelt selge, kas teenustasud TSE testide eest katsid testide kulu osa, mida ei katnud siseturuga kokkusobiv riigiabi. Nende testide täpne kulu ei olnud teada, nagu ka täiendava rahastamise allikas juhul, kui teenustasudest ei piisa TSE testide kogukulude katmiseks. Ei olnud ka näidatud, kas AFSCA teenuste osutamise tingimused vastavad turuhindadele, eelkõige seetõttu, et Belgia ametiasutused ei olnud selgelt märkinud, et laboratooriumid valiti välja avatud ja läbipaistva menetluse abil.

| (35) | Teiseks ei olnud maksete tegemise süsteem selge: eelkõige ei olnud selgelt näidatud maksete saajad ja sissemaksete tegijad ning TSE testide kulude eest ette tasutud summade hüvitamise süsteem ei olnud selge. Veel kerkis küsimus, missugustele tingimustele peavad vastama maksulaadsed lõivud, et võiks asuda seisukohale, et need vastavad riigiabi käsitlevatele eeskirjadele, eelkõige mis puudutab maksulaadsete lõivude mittekohaldamist imporditavate toodete suhtes, samuti küsimust, kas eksporditavate toodete suhtes kohaldatakse lõivudest rahastatavat abimeedet ja kas maksed mõjutasid lõpptoodete hinda, kui viimast kujundavad pakkumine ja nõudlus vabaturul. |
| --- | --- |

(35)

Teiseks ei olnud maksete tegemise süsteem selge: eelkõige ei olnud selgelt näidatud maksete saajad ja sissemaksete tegijad ning TSE testide kulude eest ette tasutud summade hüvitamise süsteem ei olnud selge. Veel kerkis küsimus, missugustele tingimustele peavad vastama maksulaadsed lõivud, et võiks asuda seisukohale, et need vastavad riigiabi käsitlevatele eeskirjadele, eelkõige mis puudutab maksulaadsete lõivude mittekohaldamist imporditavate toodete suhtes, samuti küsimust, kas eksporditavate toodete suhtes kohaldatakse lõivudest rahastatavat abimeedet ja kas maksed mõjutasid lõpptoodete hinda, kui viimast kujundavad pakkumine ja nõudlus vabaturul.

3.   BELGIA MÄRKUSED

| (36) | Märkused, mis Belgia esitas vastuseks kahtlustele, mida komisjon väljendas ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, saabusid komisjoni 27. veebruaril 2009. Need võib kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

(36)

Märkused, mis Belgia esitas vastuseks kahtlustele, mida komisjon väljendas ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, saabusid komisjoni 27. veebruaril 2009. Need võib kokku võtta järgmiselt.

3.1.   TSE testide rahastamise kvalifitseerimine riigiabiks

| (37) | Kõigepealt vaidlustab Belgia TSE testide rahastamise kvalifitseerimise riigiabiks, mida komisjon tegi, ning seda seetõttu, et need testid on kohustuslikud. Belgia väidab nimelt, et TSE testide tegemise kohustus on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (16) rahvatervise kaitsmiseks. Oma väite põhjendamiseks viitab ta Euroopa Kohtu kahele otsusele, (17) milles viimane leidis, et rahvatervise kaitseks tehtavate kontrollide kulusid ei saa pidada tasuks teenuse eest ja ametiasutus peab ise need kulud kandma. Belgia nõustub, et kõnesolevad kohtuotsused käsitlevad kaupade vaba liikumist, mitte riigiabi, kuid leiab, et arutluskäik on ülekantav riigiabi valdkonda. |
| --- | --- |

(37)

Kõigepealt vaidlustab Belgia TSE testide rahastamise kvalifitseerimise riigiabiks, mida komisjon tegi, ning seda seetõttu, et need testid on kohustuslikud. Belgia väidab nimelt, et TSE testide tegemise kohustus on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (16) rahvatervise kaitsmiseks. Oma väite põhjendamiseks viitab ta Euroopa Kohtu kahele otsusele, (17) milles viimane leidis, et rahvatervise kaitseks tehtavate kontrollide kulusid ei saa pidada tasuks teenuse eest ja ametiasutus peab ise need kulud kandma. Belgia nõustub, et kõnesolevad kohtuotsused käsitlevad kaupade vaba liikumist, mitte riigiabi, kuid leiab, et arutluskäik on ülekantav riigiabi valdkonda.

| (38) | Lisaks märgib Belgia, et kuna määruses (EÜ) nr 999/2001 ei ole nõutud, et kontrollide kulud kannaksid ettevõtjad, võib liikmesriik otsustada TSE testide kulude rahastamise „normaalse” süsteemi kasuks. Riigiabile omast valikulisuse kriteeriumi tuleb Belgia sõnul seega hinnata kõnealusest normaalsest süsteemist lähtuvalt (18). Riigiabiga saab tegemist olla üksnes siis, kui teatavatele sektoritele või ettevõtjatele saab osaks eeliskohtlemine võrreldes Belgia valitud normaalse süsteemiga. Belgia märgib, et komisjon näib arvavat, et normiks peaks olema see, et põllumajandustootjad kannavad kulud, mis ei ilmne siiski kohaldatavatest õigusaktidest. Kui TSE testide rahastamise erinevad süsteemid võivad viia konkurentsimoonutusteni, tuleb see probleem Belgia arvates lahendada õigusaktide ühtlustamisega, (19) kuid see pole kuidagi riigiabi süü. Belgia viitab ka GEMOga seotud kohtuotsusele, (20) kuid leiab, et see ei muuda tema lähenemist antud juhul. Oma 16. oktoobri 2009. aasta kirjas kordab Belgia, et ta ei ole nõus riigiabiks kvalifitseerimisega, mida komisjon oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses tegi. Koostööaltina järgis Belgia siiski ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses tõstatatud küsimuste selgitamisel komisjoni loogikat. |
| --- | --- |

(38)

Lisaks märgib Belgia, et kuna määruses (EÜ) nr 999/2001 ei ole nõutud, et kontrollide kulud kannaksid ettevõtjad, võib liikmesriik otsustada TSE testide kulude rahastamise „normaalse” süsteemi kasuks. Riigiabile omast valikulisuse kriteeriumi tuleb Belgia sõnul seega hinnata kõnealusest normaalsest süsteemist lähtuvalt (18). Riigiabiga saab tegemist olla üksnes siis, kui teatavatele sektoritele või ettevõtjatele saab osaks eeliskohtlemine võrreldes Belgia valitud normaalse süsteemiga. Belgia märgib, et komisjon näib arvavat, et normiks peaks olema see, et põllumajandustootjad kannavad kulud, mis ei ilmne siiski kohaldatavatest õigusaktidest. Kui TSE testide rahastamise erinevad süsteemid võivad viia konkurentsimoonutusteni, tuleb see probleem Belgia arvates lahendada õigusaktide ühtlustamisega, (19) kuid see pole kuidagi riigiabi süü. Belgia viitab ka GEMOga seotud kohtuotsusele, (20) kuid leiab, et see ei muuda tema lähenemist antud juhul. Oma 16. oktoobri 2009. aasta kirjas kordab Belgia, et ta ei ole nõus riigiabiks kvalifitseerimisega, mida komisjon oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses tegi. Koostööaltina järgis Belgia siiski ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses tõstatatud küsimuste selgitamisel komisjoni loogikat.

3.2.   Teenustasu kvalifitseerimine

| (39) | Belgia arvab, et 10,70 euro suurust teenustasu testitud veise kohta ei saa pidada riigiabiks. |
| --- | --- |

(39)

Belgia arvab, et 10,70 euro suurust teenustasu testitud veise kohta ei saa pidada riigiabiks.

| (40) | Belgia meelest saab riigiabiga tegemist olla ainult siis, kui ühele või mitmele ettevõtjale antakse eelis. Teenustasu puhul saab seega olla tegemist eelisega üksnes juhul, kui saadud eelis ületab tasutud summa. Kui ühte osa TSE testide kuludest rahastavad ametiasutused, vastab lõplik eelis, mis põllumajandustootjal on, testi kulule pärast makstud teenustasu mahaarvamist. |
| --- | --- |

(40)

Belgia meelest saab riigiabiga tegemist olla ainult siis, kui ühele või mitmele ettevõtjale antakse eelis. Teenustasu puhul saab seega olla tegemist eelisega üksnes juhul, kui saadud eelis ületab tasutud summa. Kui ühte osa TSE testide kuludest rahastavad ametiasutused, vastab lõplik eelis, mis põllumajandustootjal on, testi kulule pärast makstud teenustasu mahaarvamist.

| (41) | Belgia läheb selles arutluskäigus kaugemale, väites, et hüvitamise korral viib see selleni, et põllumajandustootjalt nõutakse kõrgemat kogumakset. Kui hüvitada tuleb testi kogukulu, tähendab see, et kokkuvõttes lisandub sellele kulule juba tasutud teenustasu summa. |
| --- | --- |

(41)

Belgia läheb selles arutluskäigus kaugemale, väites, et hüvitamise korral viib see selleni, et põllumajandustootjalt nõutakse kõrgemat kogumakset. Kui hüvitada tuleb testi kogukulu, tähendab see, et kokkuvõttes lisandub sellele kulule juba tasutud teenustasu summa.

| (42) | Belgia rõhutab, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt on riigiabiga tegemist üksnes siis, kui tasude tulusid kasutatakse konkreetse rühma huvides ning need ei too samavõrra kasu kõigile, kes tasu maksid (21). Antud juhul peavad 10,70 euro suurust tasu veise kohta maksma ettevõtjad, keda veiselihatootmine puudutab. See 10,70 eurot, mida testiks kasutatakse, ei kujuta endast neile mingit majanduseelist ja seda ei saa niisiis pidada riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. |
| --- | --- |

(42)

Belgia rõhutab, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt on riigiabiga tegemist üksnes siis, kui tasude tulusid kasutatakse konkreetse rühma huvides ning need ei too samavõrra kasu kõigile, kes tasu maksid (21). Antud juhul peavad 10,70 euro suurust tasu veise kohta maksma ettevõtjad, keda veiselihatootmine puudutab. See 10,70 eurot, mida testiks kasutatakse, ei kujuta endast neile mingit majanduseelist ja seda ei saa niisiis pidada riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses.

| (43) | Belgia arvates järgis komisjon oma otsuses N 9/05 ja N 10/05 samasugust arutluskäiku. Belgia märgib, et selles otsuses ei kvalifitseeritud 10,70 euro suurust teenustasu riigiabiks (vt otsuse põhjendus 98). Samasugust arutluskäiku järgiti otsuses N 21/02, milles ei peetud ühte osa osaliselt sektori teenustasudest rahastatavatest TSE testide kuludest riigiabiks. |
| --- | --- |

(43)

Belgia arvates järgis komisjon oma otsuses N 9/05 ja N 10/05 samasugust arutluskäiku. Belgia märgib, et selles otsuses ei kvalifitseeritud 10,70 euro suurust teenustasu riigiabiks (vt otsuse põhjendus 98). Samasugust arutluskäiku järgiti otsuses N 21/02, milles ei peetud ühte osa osaliselt sektori teenustasudest rahastatavatest TSE testide kuludest riigiabiks.

| (44) | Belgia ametiasutused märkisid 16. oktoobri 2009. aasta kirjas, et teenustasu pidi maksma põllumajandustootja ja see kattis ühe osa TSE testide majanduslikest kuludest. Vastuseks komisjoni küsimusele, kas teenustasu summa vastas laboratooriumide osutatavate teenuste tegelikule majanduslikule kulule, vastas Belgia, et teenustasu kattis ainult ühe osa TSE testide kuludest, nagu on märgitud otsuses N 9/05 ja N 10/05. Komisjoni arutluskäik samas otsuses, st selle põhjendustes 61–66, milles on järeldatud, et osutatud teenuste kulud võrdusid teenustasude summaga, käsitleb muid teenuseid peale TSE testide. Belgia kordab, et TSE testide osas oli otsuses N 9/05 ja N 10/05 järeldatud, et teenus TSE testide vormis on tõesti riigiabi, kuid teenustasu summa (st 10,70 eurot) ei kujuta endast abi ja see tuleb testide kulust lahutada. |
| --- | --- |

(44)

Belgia ametiasutused märkisid 16. oktoobri 2009. aasta kirjas, et teenustasu pidi maksma põllumajandustootja ja see kattis ühe osa TSE testide majanduslikest kuludest. Vastuseks komisjoni küsimusele, kas teenustasu summa vastas laboratooriumide osutatavate teenuste tegelikule majanduslikule kulule, vastas Belgia, et teenustasu kattis ainult ühe osa TSE testide kuludest, nagu on märgitud otsuses N 9/05 ja N 10/05. Komisjoni arutluskäik samas otsuses, st selle põhjendustes 61–66, milles on järeldatud, et osutatud teenuste kulud võrdusid teenustasude summaga, käsitleb muid teenuseid peale TSE testide. Belgia kordab, et TSE testide osas oli otsuses N 9/05 ja N 10/05 järeldatud, et teenus TSE testide vormis on tõesti riigiabi, kuid teenustasu summa (st 10,70 eurot) ei kujuta endast abi ja see tuleb testide kulust lahutada.

3.3.   Ülehüvitamise puudumine ja testide hindade vastavus turuhindadele

| (45) | Belgia viitab ühenduse suuniste riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013 (22) (edaspidi „põllumajandussuunised aastateks 2007–2013”) punktile 132, milles on märgitud, et 40 eurot testi kohta on „praegu parim pakutav ligikaudne hind ühenduses”. Alates 2005. aasta juulist jäävad AFSCA välja pakutud hinnad alla 40 euro. See näitab Belgia ametiasutuste sõnul, et Belgias kasutatavad hinnad vastavad turuhindadele. Komisjon nõustus oma otsuses N 9/05 ja N 10/05, et laboratooriumid valiti välja avatud, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate menetluste abil ning ei saa väita, et teenuste osutajad (st laboratooriumid) saavad riigiabi. Olukord ei ole vahepeal muutunud. Lisaks viivad Belgia konkurentsiasutused praegu läbi uurimist laboratooriumidevaheliste hinnakokkulepete kohta TSE testide tegemisel. See näitab Belgia ametiasutuste meelest selgelt, et nad ei soovi sugugi tasuda laboratooriumidele täiendavat hinda. Oma 16. oktoobri 2009. aasta kirjas märkisid Belgia ametiasutused, et uurimine, kas laboratooriumid võisid olla sõlminud hinnakokkuleppe, jätkub ja see uurimine peaks põhimõtteliselt lõpule jõudma 2010. aasta esimeses kvartalis. |
| --- | --- |

(45)

Belgia viitab ühenduse suuniste riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013 (22) (edaspidi „põllumajandussuunised aastateks 2007–2013”) punktile 132, milles on märgitud, et 40 eurot testi kohta on „praegu parim pakutav ligikaudne hind ühenduses”. Alates 2005. aasta juulist jäävad AFSCA välja pakutud hinnad alla 40 euro. See näitab Belgia ametiasutuste sõnul, et Belgias kasutatavad hinnad vastavad turuhindadele. Komisjon nõustus oma otsuses N 9/05 ja N 10/05, et laboratooriumid valiti välja avatud, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate menetluste abil ning ei saa väita, et teenuste osutajad (st laboratooriumid) saavad riigiabi. Olukord ei ole vahepeal muutunud. Lisaks viivad Belgia konkurentsiasutused praegu läbi uurimist laboratooriumidevaheliste hinnakokkulepete kohta TSE testide tegemisel. See näitab Belgia ametiasutuste meelest selgelt, et nad ei soovi sugugi tasuda laboratooriumidele täiendavat hinda. Oma 16. oktoobri 2009. aasta kirjas märkisid Belgia ametiasutused, et uurimine, kas laboratooriumid võisid olla sõlminud hinnakokkuleppe, jätkub ja see uurimine peaks põhimõtteliselt lõpule jõudma 2010. aasta esimeses kvartalis.

3.4.   Sissemaksete ja teenustasude kohaldamine ekspordi ja impordi suhtes

| (46) | Belgia ametiasutused märgivad, et sissemakseid ja teenustasusid ei ole kunagi kohaldatud impordi ja ekspordi suhtes. Sissemakse peavad tegema ainult Belgias asuvad ettevõtjad ning 10,70 euro suurust teenustasu tuleb maksta üksnes Belgias tapetavate üle 30 kuu vanuste veiste puhul. |
| --- | --- |

(46)

Belgia ametiasutused märgivad, et sissemakseid ja teenustasusid ei ole kunagi kohaldatud impordi ja ekspordi suhtes. Sissemakse peavad tegema ainult Belgias asuvad ettevõtjad ning 10,70 euro suurust teenustasu tuleb maksta üksnes Belgias tapetavate üle 30 kuu vanuste veiste puhul.

| (47) | Belgia rõhutab, et komisjon analüüsis neid meetmeid juba otsuse N 9/05 ja N 10/05 raames ning järeldas, et sissemaksed ei ole diskrimineerivad imporditavate või eksporditavate toodete suhtes ega ole vastuolus aluslepinguga. |
| --- | --- |

(47)

Belgia rõhutab, et komisjon analüüsis neid meetmeid juba otsuse N 9/05 ja N 10/05 raames ning järeldas, et sissemaksed ei ole diskrimineerivad imporditavate või eksporditavate toodete suhtes ega ole vastuolus aluslepinguga.

3.5.   Niisuguse süsteemi puudumine, mille abil kannavad tapamajad teenustasu üle tootjatele või teistele turul tegutsejatele

| (48) | Belgia ametiasutused märgivad, et tapamajad kannavad teenustasude kulu üle oma klientidele samamoodi, nagu iga normaalne ettevõtja kannab kulud üle oma klientidele. Selle ülekandmise eest kannavad seega hoolt tavalised turujõud. Lisaks on see, kui teenustasu kulu tuuakse tootjatele esitatavatel arvetel eraldi ära, tavaline praktika. Selles osas viitab Belgia otsuse N 9/05 ja N 10/05 põhjendustele 93 ja 95, milles leitakse, et TSE suuniste punktis 25 ette nähtud kriteeriumid on täidetud. |
| --- | --- |

(48)

Belgia ametiasutused märgivad, et tapamajad kannavad teenustasude kulu üle oma klientidele samamoodi, nagu iga normaalne ettevõtja kannab kulud üle oma klientidele. Selle ülekandmise eest kannavad seega hoolt tavalised turujõud. Lisaks on see, kui teenustasu kulu tuuakse tootjatele esitatavatel arvetel eraldi ära, tavaline praktika. Selles osas viitab Belgia otsuse N 9/05 ja N 10/05 põhjendustele 93 ja 95, milles leitakse, et TSE suuniste punktis 25 ette nähtud kriteeriumid on täidetud.

3.6.   Abi saajate kvalifitseerimine väikesteks ja keskmise suurusega ettevõtjateks (edaspidi „VKE”)

| (49) | Belgia märgib, et kõik põllumajandustootjad Belgias on VKEd järgmiste kriteeriumide põhjal: nendes töötab alla 250 inimese, nende aastakäive ei ületa 40 miljonit eurot või aastabilansi kogusumma ei ületa 27 miljonit eurot ning ettevõtja ei ole 25 % ulatuses või suuremal määral teise ettevõtja või teiste ettevõtjate omandis, kes ei ole VKEd. |
| --- | --- |

(49)

Belgia märgib, et kõik põllumajandustootjad Belgias on VKEd järgmiste kriteeriumide põhjal: nendes töötab alla 250 inimese, nende aastakäive ei ületa 40 miljonit eurot või aastabilansi kogusumma ei ületa 27 miljonit eurot ning ettevõtja ei ole 25 % ulatuses või suuremal määral teise ettevõtja või teiste ettevõtjate omandis, kes ei ole VKEd.

3.7.   Kommentaarid abi siseturuga kokkusobivuse kohta kolmel ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses määratletud ajavahemikul (2001–2003, 2003–2007 ja pärast 2007. aastat)

| (50) | Ajavahemiku kohta 1. jaanuarist 2001 kuni 1. jaanuarini 2003 ei ole Belgial erilisi kommentaare, sest komisjon järeldab ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse põhjenduses 80 ise, et abi on tõenäoliselt siseturuga kokkusobiv. Ta märgib siiski, et abi ei ületanud 100 % kantud kuludest, ning on valmis edastama selle kohta vajadusel täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(50)

Ajavahemiku kohta 1. jaanuarist 2001 kuni 1. jaanuarini 2003 ei ole Belgial erilisi kommentaare, sest komisjon järeldab ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse põhjenduses 80 ise, et abi on tõenäoliselt siseturuga kokkusobiv. Ta märgib siiski, et abi ei ületanud 100 % kantud kuludest, ning on valmis edastama selle kohta vajadusel täiendavat teavet.

| (51) | Belgia rõhutab siiski, et see teave edastatakse vaid teise võimalusena, võttes arvesse tema algset seisukohta, mille kohaselt ei saa praegusel juhul olla tegemist riigiabiga, sest Belgia ise valib, kuidas ta TSE teste rahastab. |
| --- | --- |

(51)

Belgia rõhutab siiski, et see teave edastatakse vaid teise võimalusena, võttes arvesse tema algset seisukohta, mille kohaselt ei saa praegusel juhul olla tegemist riigiabiga, sest Belgia ise valib, kuidas ta TSE teste rahastab.

| (52) | Ajavahemiku kohta 2003. aasta 1. jaanuarist kuni 2007. aasta 1. jaanuarini märgib Belgia, et ei antud mingit abi, mis ületaks 100 % testi kulust. Belgia viitab otsusele N 9/05 ja N 10/05, milles oli seda küsimust juba analüüsitud. |
| --- | --- |

(52)

Ajavahemiku kohta 2003. aasta 1. jaanuarist kuni 2007. aasta 1. jaanuarini märgib Belgia, et ei antud mingit abi, mis ületaks 100 % testi kulust. Belgia viitab otsusele N 9/05 ja N 10/05, milles oli seda küsimust juba analüüsitud.

| (53) | Mis puudutab ajavahemikku pärast 2007. aasta 1. jaanuari, siis Belgia ei ole kunagi andnud abi üle 40 euro, sest testide kulu oli alla 40 euro. |
| --- | --- |

(53)

Mis puudutab ajavahemikku pärast 2007. aasta 1. jaanuari, siis Belgia ei ole kunagi andnud abi üle 40 euro, sest testide kulu oli alla 40 euro.

| (54) | Belgia esitab lisaks oma märkustele TSE testide rahastamise raames võetud meetmete üksikasjaliku kronoloogia. Et see teave on suures osas ära toodud käesoleva otsuse kirjeldavas osas, ei ole selles jaos kronoloogiat põhjalikult ära näidatud. Osa teabest on siiski esitatud ka allpool. |
| --- | --- |

(54)

Belgia esitab lisaks oma märkustele TSE testide rahastamise raames võetud meetmete üksikasjaliku kronoloogia. Et see teave on suures osas ära toodud käesoleva otsuse kirjeldavas osas, ei ole selles jaos kronoloogiat põhjalikult ära näidatud. Osa teabest on siiski esitatud ka allpool.

| (55) | TSE testide rahastamise kronoloogia on järgmine.






  — | 2001. aasta 1. jaanuarist kuni 2001. aasta 31. detsembrini: teste rahastati täielikult riigikassast. |
| --- | --- | --- |

(55)

TSE testide rahastamise kronoloogia on järgmine.

—

2001. aasta 1. jaanuarist kuni 2001. aasta 31. detsembrini: teste rahastati täielikult riigikassast.

| — | 2002. aasta 1. jaanuarist kuni 2004. aasta 30. juunini: testide eest tasus ette BIRB. Kokku tasus BIRB ette 67 156 527,65 eurot. |
| --- | --- |

—

2002. aasta 1. jaanuarist kuni 2004. aasta 30. juunini: testide eest tasus ette BIRB. Kokku tasus BIRB ette 67 156 527,65 eurot.

| — | 2004. aasta 1. juulist kuni 2004. aasta 30. novembrini: testide eest tasus ette AFSCA. |
| --- | --- |

—

2004. aasta 1. juulist kuni 2004. aasta 30. novembrini: testide eest tasus ette AFSCA.

| — | 2004. aasta 1. detsembrist kuni 2005. aasta 31. detsembrini: 10,70 euro suurune teenustasu testitud veise kohta 15. oktoobri 2004. aasta kuningliku määruse alusel, millele lisandus AFSCA-poolne rahastamine oma vahenditest ja tagastatav ettemakse, mille riigikassa tema käsutusse andis. |
| --- | --- |

—

2004. aasta 1. detsembrist kuni 2005. aasta 31. detsembrini: 10,70 euro suurune teenustasu testitud veise kohta 15. oktoobri 2004. aasta kuningliku määruse alusel, millele lisandus AFSCA-poolne rahastamine oma vahenditest ja tagastatav ettemakse, mille riigikassa tema käsutusse andis.

| — | Alates 2006. aasta 1. jaanuarist: rahastamine 10,70 euro suuruse teenustasuga testitud veise kohta ja 7 erinevale sektorile kehtestatud sissemaksetega (23). Kõnealused sissemaksed on ka nende TSE testide kulude hüvitamiseks, mis tasuti ette alates 2002. aasta 1. jaanuarist. Teenustasu korrigeeriti seejärel indeksiga ja see tõusis alates 2008. aasta 1. jaanuarist 11,07 eurole. |
| --- | --- |

—

Alates 2006. aasta 1. jaanuarist: rahastamine 10,70 euro suuruse teenustasuga testitud veise kohta ja 7 erinevale sektorile kehtestatud sissemaksetega (23). Kõnealused sissemaksed on ka nende TSE testide kulude hüvitamiseks, mis tasuti ette alates 2002. aasta 1. jaanuarist. Teenustasu korrigeeriti seejärel indeksiga ja see tõusis alates 2008. aasta 1. jaanuarist 11,07 eurole.

| (56) | TSE testide hinnad on järgmised.







  (eurodes) |
| --- | --- |
| Ajavahemik | Testide kogukulu (24) | Teenustasu summa |
| 1.1.2001–31.1.2001 | 111,81 | / |
| 1.2.2001–31.3.2001 | 89,50 | / |
| 1.4.2001–31.12.2001 | 64,71 | / |
| 1.1.2002–15.3.2002 | 64,74 | / |
| 16.3.2002–31.12.2003 | 63,45 | / |
| 1.1.2004–15.1.2004 | 63,42 | / |
| 16.1.2004–30.6.2004 | 53,88 | / |
| 1.7.2004–30.11.2004 | 43,44 | / |
| 1.12.2004–31.12.2004 | 43,44 | 10,70 |
| 1.1.2005–30.6.2005 | 43,47 | 10,70 |
| 1.7.2005–31.12.2005 | 38,62 | 10,70 |
| 1.1.2006–30.9.2006 | 40,35 | 10,70 |
| 1.10.2006–31.12.2006 | 39,32 | 10,70 |
| 1.1.2007–31.12.2007 | 39,35 | 10,70 |
| 1.1.2008–31.12.2008 | 39,38 | 11,07 |

(56)

TSE testide hinnad on järgmised.

(eurodes)

Ajavahemik

Testide kogukulu (24)

Teenustasu summa

1.1.2001–31.1.2001

111,81

/

1.2.2001–31.3.2001

89,50

/

1.4.2001–31.12.2001

64,71

/

1.1.2002–15.3.2002

64,74

/

16.3.2002–31.12.2003

63,45

/

1.1.2004–15.1.2004

63,42

/

16.1.2004–30.6.2004

53,88

/

1.7.2004–30.11.2004

43,44

/

1.12.2004–31.12.2004

43,44

10,70

1.1.2005–30.6.2005

43,47

10,70

1.7.2005–31.12.2005

38,62

10,70

1.1.2006–30.9.2006

40,35

10,70

1.10.2006–31.12.2006

39,32

10,70

1.1.2007–31.12.2007

39,35

10,70

1.1.2008–31.12.2008

39,38

11,07

3.8.   Vastused komisjoni esitatud lisaküsimustele

| (57) | Belgia tegi oma 16. oktoobri 2009. aasta kirjas mitu täpsustust vastuseks küsimustele, mis komisjon esitas 24. juulil 2009 pärast Belgialt märkuste saamist. Esiteks kordas Belgia oma seisukohta, et liikmesriik ei ole kohustatud jätma TSE testide kulu ettevõtjate kanda. Mis puudutab rahvatervise kaitsmise kulusid, siis riigiasutuste kehtestatud kontrollide kulusid ei saa pidada tasuks teenuse eest ja jätta neid ettevõtjate kanda. Koostööaltina otsustas ta siiski vastata komisjoni küsimustele nii, et järgib ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse loogikat. |
| --- | --- |

(57)

Belgia tegi oma 16. oktoobri 2009. aasta kirjas mitu täpsustust vastuseks küsimustele, mis komisjon esitas 24. juulil 2009 pärast Belgialt märkuste saamist. Esiteks kordas Belgia oma seisukohta, et liikmesriik ei ole kohustatud jätma TSE testide kulu ettevõtjate kanda. Mis puudutab rahvatervise kaitsmise kulusid, siis riigiasutuste kehtestatud kontrollide kulusid ei saa pidada tasuks teenuse eest ja jätta neid ettevõtjate kanda. Koostööaltina otsustas ta siiski vastata komisjoni küsimustele nii, et järgib ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse loogikat.

| (58) | Osa kohta, mida rahastab ühendus, kinnitas Belgia, et see osa arvati eespool toodud arvudesse. |
| --- | --- |

(58)

Osa kohta, mida rahastab ühendus, kinnitas Belgia, et see osa arvati eespool toodud arvudesse.

| (59) | Seejärel märkis Belgia, et mis puudutab rahastamist ajavahemikul 2004. aasta 30. juunist kuni 2005. aasta 31. detsembrini, siis seda tegi AFSCA rahastamisallikatest, mis olid tema käsutuses ja mis ta oli saanud endistelt asutustelt, kellest ta põlvneb. Nimetatud perioodil ei olnud maksulaadseid lõive. |
| --- | --- |

(59)

Seejärel märkis Belgia, et mis puudutab rahastamist ajavahemikul 2004. aasta 30. juunist kuni 2005. aasta 31. detsembrini, siis seda tegi AFSCA rahastamisallikatest, mis olid tema käsutuses ja mis ta oli saanud endistelt asutustelt, kellest ta põlvneb. Nimetatud perioodil ei olnud maksulaadseid lõive.

| (60) | Komisjon oli esitanud küsimusi 15 237 646 euro ja Belgia kommentaarides mainitud 67 156 527,65 euro suuruse summa omavahelise seose kohta (vt põhjendus 55). Belgia vastas, et 15 237 646 euro suurune summa kuulub täielikult 67 156 527,65 euro suuruse summa hulka. Lisaks märkisid Belgia ametiasutused, et soovivad teha arvutusi, et kontrollida nimetatud summa õigsust. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon oli esitanud küsimusi 15 237 646 euro ja Belgia kommentaarides mainitud 67 156 527,65 euro suuruse summa omavahelise seose kohta (vt põhjendus 55). Belgia vastas, et 15 237 646 euro suurune summa kuulub täielikult 67 156 527,65 euro suuruse summa hulka. Lisaks märkisid Belgia ametiasutused, et soovivad teha arvutusi, et kontrollida nimetatud summa õigsust.

| (61) | Teenustasude osas märkis Belgia, et need jäävad põllumajandustootja kanda ega saa kujutada endast riigiabi. Belgia viitab siinkohal otsusele N 9/05 ja N 10/05, milles on märgitud, et ainult 33,38 eurot 44,08 euro suurusest summast on riigiabi. 10,70 euro suurune summa ei ole abi ning jäeti seega testi hinnast välja, kui hinnati, kas see on kooskõlas maksimumsummaga 40 eurot testi kohta. |
| --- | --- |

(61)

Teenustasude osas märkis Belgia, et need jäävad põllumajandustootja kanda ega saa kujutada endast riigiabi. Belgia viitab siinkohal otsusele N 9/05 ja N 10/05, milles on märgitud, et ainult 33,38 eurot 44,08 euro suurusest summast on riigiabi. 10,70 euro suurune summa ei ole abi ning jäeti seega testi hinnast välja, kui hinnati, kas see on kooskõlas maksimumsummaga 40 eurot testi kohta.

| (62) | Igatahes märkis Belgia, et ainus erinevus süsteemist, mille komisjon kiitis heaks otsuses N 9/05 ja N 10/05, on teenustasu korrigeerimine indeksiga nii, et see tõusis 10,70 eurolt 11,07 eurole. |
| --- | --- |

(62)

Igatahes märkis Belgia, et ainus erinevus süsteemist, mille komisjon kiitis heaks otsuses N 9/05 ja N 10/05, on teenustasu korrigeerimine indeksiga nii, et see tõusis 10,70 eurolt 11,07 eurole.

| (63) | Belgia parandas oma 1. detsembri 2009. aasta kirjas arve, mille ta oli varem esitanud tehtud testide hulga kohta. Ta märkis, et nende arvudega asendatakse arvud, mis ta oli esitanud varem oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele eelnevates ja järgnevates kirjades. |
| --- | --- |

(63)

Belgia parandas oma 1. detsembri 2009. aasta kirjas arve, mille ta oli varem esitanud tehtud testide hulga kohta. Ta märkis, et nende arvudega asendatakse arvud, mis ta oli esitanud varem oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele eelnevates ja järgnevates kirjades.

| (64) | Need muudatused on tingitud sellest, et varem arvesse võetud proovide arv oli vale. Esimeste arvutuste puhul lähtuti nimelt teoreetilisest eeldusest, et tunnis võetakse 3 proovi, kuigi tegelikult võeti koha peal 12 proovi tunnis. See ühes tunnis võetud testide arvu suurenemine tõi kaasa proovivõtmise madalama kulu, mis mõjutas ka kogukulu testi kohta, sest testide kulu koosneb osaliselt tunnikulust, mis alaneb, kui tunnis võetakse rohkem proove. Lisaks vähendati 2003. ja 2004. aastal tapetud loomade koguarvu võrreldes varem esitatud arvuga. Belgia 1. detsembri 2009. aasta kirjas toodud arvud on inimtoiduks tapetud veiste kohta 2003. ja 2004. aasta puhul komisjonile esitatud arvud.











  (eurodes) |
| --- | --- |
| 2003 | Laboratooriumi kulu | Veterinaari tunnitariif | Proovivõtmise kulu | Testikomplekti kulu | Kogukulu | Abi > 40 eurot/test |
| jaanuar | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| veebruar | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| märts | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| aprill | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| mai | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| juuni | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| juuli | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| august | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| september | 52,06 | 32,02 t | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| oktoober | 52,06 | 32,02 | 2,67 t | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| november | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| detsember | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |

(64)

Need muudatused on tingitud sellest, et varem arvesse võetud proovide arv oli vale. Esimeste arvutuste puhul lähtuti nimelt teoreetilisest eeldusest, et tunnis võetakse 3 proovi, kuigi tegelikult võeti koha peal 12 proovi tunnis. See ühes tunnis võetud testide arvu suurenemine tõi kaasa proovivõtmise madalama kulu, mis mõjutas ka kogukulu testi kohta, sest testide kulu koosneb osaliselt tunnikulust, mis alaneb, kui tunnis võetakse rohkem proove. Lisaks vähendati 2003. ja 2004. aastal tapetud loomade koguarvu võrreldes varem esitatud arvuga. Belgia 1. detsembri 2009. aasta kirjas toodud arvud on inimtoiduks tapetud veiste kohta 2003. ja 2004. aasta puhul komisjonile esitatud arvud.

(eurodes)

2003

Laboratooriumi kulu

Veterinaari tunnitariif

Proovivõtmise kulu

Testikomplekti kulu

Kogukulu

Abi > 40 eurot/test

jaanuar

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

veebruar

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

märts

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

aprill

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

mai

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

juuni

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

juuli

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

august

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

september

52,06

32,02 t

2,67

0,69

55,42

15,42

oktoober

52,06

32,02

2,67 t

0,69

55,42

15,42

november

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

detsember

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

| (eurodes) |
| --- |
| 2004 | Laboratooriumi kulu | Veterinaari tunnitariif | Proovivõtmise kulu | Testikomplekti kulu | Kogukulu | Abi > 40 eurot/test |
| 1.–15. jaanuar | 52,06 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 55,42 | 15,42 |
| 16.–31. jaanuar | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| veebruar | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| märts | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| aprill | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| mai | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| juuni | 42 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 45,36 | 5,36 |
| juuli | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| august | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| september | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| oktoober | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| november | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |
| detsember | 31,90 | 32,02 | 2,67 | 0,69 | 35,26 | –4,74 |

(eurodes)

2004

Laboratooriumi kulu

Veterinaari tunnitariif

Proovivõtmise kulu

Testikomplekti kulu

Kogukulu

Abi > 40 eurot/test

1.–15. jaanuar

52,06

32,02

2,67

0,69

55,42

15,42

16.–31. jaanuar

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

veebruar

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

märts

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

aprill

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

mai

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

juuni

42

32,02

2,67

0,69

45,36

5,36

juuli

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

august

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

september

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

oktoober

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

november

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

detsember

31,90

32,02

2,67

0,69

35,26

–4,74

| (65) | Põhjenduses 64 toodud tabeli põhjal järeldab Belgia, et TSE testide kogukulu jääb alates 2004. aasta 1. juulist 40 euro piiresse. |
| --- | --- |

(65)

Põhjenduses 64 toodud tabeli põhjal järeldab Belgia, et TSE testide kogukulu jääb alates 2004. aasta 1. juulist 40 euro piiresse.

| (66) | Belgia ametiasutused esitasid selle põhjal ka enne ametliku uurimismenetluse algatamist esitatud ja algatamisotsuse põhjenduses 25 ära toodud tabeli paranduse. Viimased esitatud arvud on tegelikud näitajad, mitte hinnangud nagu varem. Sellest teabest ilmneb, et kogu ette tasutud summa on mitte 15 237 789,90 eurot, nagu arvati varem, vaid 6 619 810,74 eurot.









  Ajavahemik | | Testi hind (eurot) | Testide arv | Kokku (eurot) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2003–
  15.1.2004 | Kaudne riigiabi | 40,00 | 373 550 | 14 942 015,90 |
| Testi kulu > 40 eurot | 31,08 | 373 550 | 5 759 524,54 |
| Kokku | 71,08 | 373 550 | 20 701 540,44 |
| 16.1.2004–
  30.6.2004 | Kaudne riigiabi | 40,00 | 160 551 | 6 422 043,10 |
| Maks | 22,02 | 160 551 | 860 286,19 |
| Kokku | 62,02 | 160 551 | 7 282 329,29 |
| 1.1.2003–

  30.6.2004 | Kogueelarve, mis tasuti ette ja ületas 40 eurot testi kohta | 6 619 810,74 |

(66)

Belgia ametiasutused esitasid selle põhjal ka enne ametliku uurimismenetluse algatamist esitatud ja algatamisotsuse põhjenduses 25 ära toodud tabeli paranduse. Viimased esitatud arvud on tegelikud näitajad, mitte hinnangud nagu varem. Sellest teabest ilmneb, et kogu ette tasutud summa on mitte 15 237 789,90 eurot, nagu arvati varem, vaid 6 619 810,74 eurot.

Ajavahemik

Testi hind (eurot)

Testide arv

Kokku (eurot)

1.1.2003–

15.1.2004

Kaudne riigiabi

40,00

373 550

14 942 015,90

Testi kulu > 40 eurot

31,08

373 550

5 759 524,54

Kokku

71,08

373 550

20 701 540,44

16.1.2004–

30.6.2004

Kaudne riigiabi

40,00

160 551

6 422 043,10

Maks

22,02

160 551

860 286,19

Kokku

62,02

160 551

7 282 329,29

1.1.2003–

30.6.2004

Kogueelarve, mis tasuti ette ja ületas 40 eurot testi kohta

6 619 810,74

| (67) | Belgia märgib ka, et kuigi Belgia konkurentsiasutuste uurimine näitas, et laboratooriumide tehtud TSE testide hind oli laboratooriumidevahelise ebaseadusliku kokkuleppe tõttu tõusnud, kohustus ta tasutud hinna turuhinda ületava osa tagasi nõudma ning seda vajadusel nii, et algatab pädevates kohtutes kohtumenetlused. |
| --- | --- |

(67)

Belgia märgib ka, et kuigi Belgia konkurentsiasutuste uurimine näitas, et laboratooriumide tehtud TSE testide hind oli laboratooriumidevahelise ebaseadusliku kokkuleppe tõttu tõusnud, kohustus ta tasutud hinna turuhinda ületava osa tagasi nõudma ning seda vajadusel nii, et algatab pädevates kohtutes kohtumenetlused.

| (68) | 6. aprilli 2011. aasta kirjas kinnitasid Belgia ametiasutused taas, et 10,70 euro suurune teenustasu tähendab ainult seda, et TSE testi eest tasub isik, kelle huvides see hetkel tehakse, ning see tasu ei ole mõeldud varasemate TSE testide eest ette tasutud summade hüvitamiseks. |
| --- | --- |

(68)

6. aprilli 2011. aasta kirjas kinnitasid Belgia ametiasutused taas, et 10,70 euro suurune teenustasu tähendab ainult seda, et TSE testi eest tasub isik, kelle huvides see hetkel tehakse, ning see tasu ei ole mõeldud varasemate TSE testide eest ette tasutud summade hüvitamiseks.

| (69) | Samas 6. aprilli 2011. aasta kirjas märkisid Belgia ametiasutused, et kogusumma, mille BIRB ette tasus, oli 67 156 527,65 eurot. AFSCA hüvitas selle summa osaliselt järgmiselt:






  AFSCA poolt hüvitatud: | |
| --- | --- | --- |
| 2005 | 4 477 102 eurot |
| 2006 | 4 477 102 eurot |
| 2007 | Hüvitamist ei toimunud (taotleti ajapikendust, mis saadi nii, et tasuda tuli viivist). |
| 2008 | 194 901 eurot (viivis edasilükatud hüvitamiselt) |
| Alates 2008. aastast | Hüvitamist BIRBile enam ei toimu – 22. detsembri 2008. aasta seadus-programm |
| Jääb hüvitada | 58 202 323 eurot |

(69)

Samas 6. aprilli 2011. aasta kirjas märkisid Belgia ametiasutused, et kogusumma, mille BIRB ette tasus, oli 67 156 527,65 eurot. AFSCA hüvitas selle summa osaliselt järgmiselt:

AFSCA poolt hüvitatud:

2005

4 477 102 eurot

2006

4 477 102 eurot

2007

Hüvitamist ei toimunud (taotleti ajapikendust, mis saadi nii, et tasuda tuli viivist).

2008

194 901 eurot (viivis edasilükatud hüvitamiselt)

Alates 2008. aastast

Hüvitamist BIRBile enam ei toimu – 22. detsembri 2008. aasta seadus-programm

Jääb hüvitada

58 202 323 eurot

| (70) | Belgia märkis, et valitsus otsustas BIRBi tehtud ettemaksete hüvitamise peatada ning järelikult võetakse tagasinõutud summad üle AFSCA positiivsesse saldosse. Seda saldot tuleb käsitada TSE testide hüvitamisena. |
| --- | --- |

(70)

Belgia märkis, et valitsus otsustas BIRBi tehtud ettemaksete hüvitamise peatada ning järelikult võetakse tagasinõutud summad üle AFSCA positiivsesse saldosse. Seda saldot tuleb käsitada TSE testide hüvitamisena.

| (71) | Mis puudutab TSE testide kulu tasumist tootja poolt, siis Belgia kinnitas taas, et ei ole konkreetset süsteemi, mis kohustaks tapamaju kandma TSE testi teenustasu summa tootjale arvele, vaid see toimib nii iseenesest. Belgia tõi mõned arvete näited, millest ilmneb selgelt, et teenustasu summa kantakse arvetele eraldi. Tegemist on tapamaja ostutšekiga, mille tootja saab ja millel on teenustasu summa maha arvatud kogusummast, mille tapamaja tootjale looma ostu eest tasuma peab. Belgia märgib, et see tõendab, et TSE testi eest tasub AFSCAle lõpuks ikkagi tootja. |
| --- | --- |

(71)

Mis puudutab TSE testide kulu tasumist tootja poolt, siis Belgia kinnitas taas, et ei ole konkreetset süsteemi, mis kohustaks tapamaju kandma TSE testi teenustasu summa tootjale arvele, vaid see toimib nii iseenesest. Belgia tõi mõned arvete näited, millest ilmneb selgelt, et teenustasu summa kantakse arvetele eraldi. Tegemist on tapamaja ostutšekiga, mille tootja saab ja millel on teenustasu summa maha arvatud kogusummast, mille tapamaja tootjale looma ostu eest tasuma peab. Belgia märgib, et see tõendab, et TSE testi eest tasub AFSCAle lõpuks ikkagi tootja.

| (72) | Oma viimases, 25. mai 2011. aasta kirjas märkisid Belgia ametiasutused, et abi summade suhtes võidi määruse kohaldamise ajal kohaldada samaaegselt vähese tähtsusega abi vastavalt komisjoni 6. oktoobri 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 1860/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandus- ja kalandussektoris, (25) ning siseturuga kokkusobivat ülemmäära, mis on 40 eurot testi kohta. |
| --- | --- |

(72)

Oma viimases, 25. mai 2011. aasta kirjas märkisid Belgia ametiasutused, et abi summade suhtes võidi määruse kohaldamise ajal kohaldada samaaegselt vähese tähtsusega abi vastavalt komisjoni 6. oktoobri 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 1860/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandus- ja kalandussektoris, (25) ning siseturuga kokkusobivat ülemmäära, mis on 40 eurot testi kohta.

4.   KOLMANDATE ISIKUTE ESITATUD KOMMENTAARID

| (73) | Käesolevas menetluses ei saanud komisjon ühtegi kommentaari asjaomastelt kolmandatelt isikutelt. |
| --- | --- |

(73)

Käesolevas menetluses ei saanud komisjon ühtegi kommentaari asjaomastelt kolmandatelt isikutelt.

5.   HINNANG

5.1.   Hinnang abi olemasolule

| (74) | Kõigepealt märkis Belgia oma kommentaarides ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta, et ta leiab, et TSE testide kulu rahastavad liikmesriigid, sest need testid on kohustuslikud, ning ükski ühenduse õigusnorm ei nõua, et kontrollide kulu kannaksid ettevõtjad. Põllumajandussuunised aastateks 2007–2013 ja komisjoni praktika näitavad siiski selgelt, et testide erinevad kulutasemed võivad tekitada konkurentsimoonutusi ning et enamik liikmesriike annab abi nende testide hinna tasumiseks, millest ka vajadus reguleerida selle suurust, et piirata konkurentsimoonutusi, mida abi põhjustab. Eelkõige TSE suunistes on selgelt märgitud, et riikide antav abi võib tekitada konkurentsimoonutusi. Näiteks TSE suuniste punktis 24 on nenditud, et „alates 2003. aasta 1. jaanuarist ei tohi inimtoiduks tapetud veiste kohustuslike TSE testide puhul otsene ja kaudne toetus, kaasa arvatud ühenduse maksed, ületada 40 eurot testi kohta. Testimise kohustus võib põhineda kas ühenduse või riigisisestel õigusaktidel.” Need suunised esitati liikmesriikidele, kellel paluti võtta vajalikud meetmed ja viia oma süsteemid nende suunistega vastavusse. Mis puudutab põllumajandussuuniseid aastateks 2007–2013, siis ka nende punktis 132f jj on abi TSE testideks kvalifitseeritud riigiabiks. Lisaks on oluline rõhutada, et otsuse N 9/05 ja N 10/05 peale, milles on üks osa TSE testide rahastamisest kvalifitseeritud abiks, ei ole Belgia ametiasutused vaiet esitanud, mis ilmselgelt viitab, et Belgia ametiasutused olid nõus TSE testide rahastamise kvalifitseerimisega riigiabiks. |
| --- | --- |

(74)

Kõigepealt märkis Belgia oma kommentaarides ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta, et ta leiab, et TSE testide kulu rahastavad liikmesriigid, sest need testid on kohustuslikud, ning ükski ühenduse õigusnorm ei nõua, et kontrollide kulu kannaksid ettevõtjad. Põllumajandussuunised aastateks 2007–2013 ja komisjoni praktika näitavad siiski selgelt, et testide erinevad kulutasemed võivad tekitada konkurentsimoonutusi ning et enamik liikmesriike annab abi nende testide hinna tasumiseks, millest ka vajadus reguleerida selle suurust, et piirata konkurentsimoonutusi, mida abi põhjustab. Eelkõige TSE suunistes on selgelt märgitud, et riikide antav abi võib tekitada konkurentsimoonutusi. Näiteks TSE suuniste punktis 24 on nenditud, et „alates 2003. aasta 1. jaanuarist ei tohi inimtoiduks tapetud veiste kohustuslike TSE testide puhul otsene ja kaudne toetus, kaasa arvatud ühenduse maksed, ületada 40 eurot testi kohta. Testimise kohustus võib põhineda kas ühenduse või riigisisestel õigusaktidel.” Need suunised esitati liikmesriikidele, kellel paluti võtta vajalikud meetmed ja viia oma süsteemid nende suunistega vastavusse. Mis puudutab põllumajandussuuniseid aastateks 2007–2013, siis ka nende punktis 132f jj on abi TSE testideks kvalifitseeritud riigiabiks. Lisaks on oluline rõhutada, et otsuse N 9/05 ja N 10/05 peale, milles on üks osa TSE testide rahastamisest kvalifitseeritud abiks, ei ole Belgia ametiasutused vaiet esitanud, mis ilmselgelt viitab, et Belgia ametiasutused olid nõus TSE testide rahastamise kvalifitseerimisega riigiabiks.

| (75) | Nendest asjaoludest võib järeldada, et see, kui Belgia vaidlustab TSE testide rahastamiseks mõeldud abi kvalifitseerimise riigiabiks seetõttu, et need testid on kohustuslikud, ei ole kuidagi põhjendatud, võttes arvesse õigusakte, mida kohaldatakse juba aastaid. |
| --- | --- |

(75)

Nendest asjaoludest võib järeldada, et see, kui Belgia vaidlustab TSE testide rahastamiseks mõeldud abi kvalifitseerimise riigiabiks seetõttu, et need testid on kohustuslikud, ei ole kuidagi põhjendatud, võttes arvesse õigusakte, mida kohaldatakse juba aastaid.

| (76) | Järelikult analüüsib komisjon kõnesolevaid meetmeid, lähtudes ELi toimimise lepingu artiklist 107. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on nähtud ette, et kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(76)

Järelikult analüüsib komisjon kõnesolevaid meetmeid, lähtudes ELi toimimise lepingu artiklist 107. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on nähtud ette, et kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (77) | Et meede kuuluks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, peavad korraga olema täidetud neli järgmist tingimust: 1) meedet rahastatakse riigi poolt või riigi ressurssidest ja see peab olema riigi meede; 2) see peab olema valikuliselt seotud teatavate ettevõtjate või tootmissektoritega; 3) see peab abi saavatele ettevõtjatele tooma kaasa majanduseelise; 4) see peab kahjustama kaubandust liidus või kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi. |
| --- | --- |

(77)

Et meede kuuluks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, peavad korraga olema täidetud neli järgmist tingimust: 1) meedet rahastatakse riigi poolt või riigi ressurssidest ja see peab olema riigi meede; 2) see peab olema valikuliselt seotud teatavate ettevõtjate või tootmissektoritega; 3) see peab abi saavatele ettevõtjatele tooma kaasa majanduseelise; 4) see peab kahjustama kaubandust liidus või kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi.

| (78) | Järgnevates põhjendustes kohaldatakse meetmete suhtes, mis võivad kujutada endast riigiabi, neid nelja kriteeriumi. |
| --- | --- |

(78)

Järgnevates põhjendustes kohaldatakse meetmete suhtes, mis võivad kujutada endast riigiabi, neid nelja kriteeriumi.

| (79) | Nagu on märgitud põhjenduses 55, on TSE testide kulude rahastamiseks kasutatud mitut rahastamissüsteemi. Riigi vahendite kasutamise kriteeriumi analüüsimisel on käesolevas otsuses tehtud vahet TSE testide rahastamise erinevate viiside vahel. |
| --- | --- |

(79)

Nagu on märgitud põhjenduses 55, on TSE testide kulude rahastamiseks kasutatud mitut rahastamissüsteemi. Riigi vahendite kasutamise kriteeriumi analüüsimisel on käesolevas otsuses tehtud vahet TSE testide rahastamise erinevate viiside vahel.

5.1.1.   Riigi vahendite kasutamine

5.1.1.1.   1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2001

| (80) | Ajavahemikul 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2001 rahastas TSE testide kulu täielikult riigikassa. Ei ole kahtlustki, et niisugusel juhul on tegemist rahastamisega riigi vahenditest. |
| --- | --- |

(80)

Ajavahemikul 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2001 rahastas TSE testide kulu täielikult riigikassa. Ei ole kahtlustki, et niisugusel juhul on tegemist rahastamisega riigi vahenditest.

5.1.1.2.   1. jaanuarist 2002 kuni 30. juunini 2004

| (81) | Järgneval perioodil, st 1. jaanuarist 2002 kuni 30. juunini 2004 tasus testide eest ette BIRB, kuni kõnealuste testide rahastamiseks leiti konstruktiivne lahendus. BIRB on õigusvõimeline föderaalne ametiasutus, mis tekkis endise Belgia majandus- ja põllumajandusameti (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, edaspidi „OBEA”) ja endise kvootide ja lubade keskameti põllumajandusosakonna (division Agriculture de l’ancien Office Central des Contingents et Licences, edaspidi „OCCL”) ümberkujundamise tulemusena. Tegemist on riigi osalusega organisatsiooniga, mis asub põllumajanduse ja väikeettevõtluse ministeeriumi haldusalas ning kuulub B-kategooriasse. BIRB on ühise põllumajanduspoliitika raames heaks kiidetud makseasutus, mida rahastab EAGGF (26). Talle võidakse lisaks anda ülesandeid, mis tulenevad föderaalvalitsuse või regioonide valitsuste põllumajanduspoliitikast. Et BIRB saaks oma halduseelarve tasakaalu viia, saab ta valitsuselt toetust, mis on kantud tema järelevalvevolituste eelarvesse föderaalsel tasandil (Service publik fédéral Économie – föderaalne majandusamet). BIRBil on lisaks ka omavahendid (tulud mõnest teenustasust ja piiratud ulatusega investeeringud). Eelneva põhjal kujutab BIRBi rahastamine endast rahastamist riigi vahenditest. |
| --- | --- |

(81)

Järgneval perioodil, st 1. jaanuarist 2002 kuni 30. juunini 2004 tasus testide eest ette BIRB, kuni kõnealuste testide rahastamiseks leiti konstruktiivne lahendus. BIRB on õigusvõimeline föderaalne ametiasutus, mis tekkis endise Belgia majandus- ja põllumajandusameti (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, edaspidi „OBEA”) ja endise kvootide ja lubade keskameti põllumajandusosakonna (division Agriculture de l’ancien Office Central des Contingents et Licences, edaspidi „OCCL”) ümberkujundamise tulemusena. Tegemist on riigi osalusega organisatsiooniga, mis asub põllumajanduse ja väikeettevõtluse ministeeriumi haldusalas ning kuulub B-kategooriasse. BIRB on ühise põllumajanduspoliitika raames heaks kiidetud makseasutus, mida rahastab EAGGF (26). Talle võidakse lisaks anda ülesandeid, mis tulenevad föderaalvalitsuse või regioonide valitsuste põllumajanduspoliitikast. Et BIRB saaks oma halduseelarve tasakaalu viia, saab ta valitsuselt toetust, mis on kantud tema järelevalvevolituste eelarvesse föderaalsel tasandil (Service publik fédéral Économie – föderaalne majandusamet). BIRBil on lisaks ka omavahendid (tulud mõnest teenustasust ja piiratud ulatusega investeeringud). Eelneva põhjal kujutab BIRBi rahastamine endast rahastamist riigi vahenditest.

5.1.1.3.   1. juulist 2004 kuni 30. novembrini 2004

| (82) | 1. juulist 2004 kuni 30. novembrini 2004 tasus testide eest ette AFSCA. Tookord kehtinud õigusaktide kohaselt (peamiselt 4. veebruari 2000. aasta seadus AFSCA loomise kohta) (27) rahastati AFSCAd põhiliselt niisugustest erinevatest allikatest saadud tuludest nagu maksud, tasud ja lõivud, haldustrahvid, juhuslikud tulud, annetused, pärandused jms (28). AFSCA on õigusvõimeline riigiasutus, mis on 16. märtsi 1954. aasta seadusega teatavate avalikku huvi esindavate asutuste kontrollimise kohta (29) klassifitseeritud A-kategooriasse. Nendest kaalutlustest tuleneb seega, et AFSCA tasutud raha kujutab endast riigi vahendeid ning et seda, milleks see eraldatakse, otsustab riigiasutus, sest AFSCA allub rahvatervise valdkonnas pädevale ministrile. |
| --- | --- |

(82)

1. juulist 2004 kuni 30. novembrini 2004 tasus testide eest ette AFSCA. Tookord kehtinud õigusaktide kohaselt (peamiselt 4. veebruari 2000. aasta seadus AFSCA loomise kohta) (27) rahastati AFSCAd põhiliselt niisugustest erinevatest allikatest saadud tuludest nagu maksud, tasud ja lõivud, haldustrahvid, juhuslikud tulud, annetused, pärandused jms (28). AFSCA on õigusvõimeline riigiasutus, mis on 16. märtsi 1954. aasta seadusega teatavate avalikku huvi esindavate asutuste kontrollimise kohta (29) klassifitseeritud A-kategooriasse. Nendest kaalutlustest tuleneb seega, et AFSCA tasutud raha kujutab endast riigi vahendeid ning et seda, milleks see eraldatakse, otsustab riigiasutus, sest AFSCA allub rahvatervise valdkonnas pädevale ministrile.

5.1.1.4.   1. detsembrist 2004 kuni 31. detsembrini 2005

| (83) | Ajavahemikul 1. detsembrist 2004 (15. oktoobri 2004. aasta kuningliku määruse jõustumise kuupäev) kuni 31. detsembrini 2005 (10. novembri 2005. aasta kuninglike määruste jõustumise kuupäev) rahastati TSE teste 10,70 euro suurusest teenustasust veise kohta, millele lisandus AFSCA-poolne rahastamine tema reservidest ja tagastatavast ettemaksest, mille riigikassa tema käsutusse andis. |
| --- | --- |

(83)

Ajavahemikul 1. detsembrist 2004 (15. oktoobri 2004. aasta kuningliku määruse jõustumise kuupäev) kuni 31. detsembrini 2005 (10. novembri 2005. aasta kuninglike määruste jõustumise kuupäev) rahastati TSE teste 10,70 euro suurusest teenustasust veise kohta, millele lisandus AFSCA-poolne rahastamine tema reservidest ja tagastatavast ettemaksest, mille riigikassa tema käsutusse andis.

| (84) | AFSCA-poolne osaline rahastamine tema omavahenditest kujutab endast riiklikku vahendit (vt põhjendus 82). |
| --- | --- |

(84)

AFSCA-poolne osaline rahastamine tema omavahenditest kujutab endast riiklikku vahendit (vt põhjendus 82).

| (85) | Mis puudutab küsimust, kas teenustasud on riigi vahendid, siis riigi vahenditega võib tegemist olla juhul, kui ilmneb, et teenustasud ei kata teenuste kõiki tegelikke kulusid, mille eest neid makstakse. Kui osutatud teenuse kulu ja teenustasu ei ole vastavuses, moodustab ülejääk riikliku vahendi, mida riigiasutus, kellele teenustasu makstakse, võib kasutada. Seepärast tulebki kontrollida, kas AFSCAle TSE testide eest makstavad teenustasud kujutavad endast makseid teenuste eest, mida AFSCA ettevõtjatele tõesti osutas, ja kas need põhinesid turuhindadel või mitte (vt ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse põhjendus 54). Seda küsimust on käsitletud allpool, analüüsides mõistet „eelis”. |
| --- | --- |

(85)

Mis puudutab küsimust, kas teenustasud on riigi vahendid, siis riigi vahenditega võib tegemist olla juhul, kui ilmneb, et teenustasud ei kata teenuste kõiki tegelikke kulusid, mille eest neid makstakse. Kui osutatud teenuse kulu ja teenustasu ei ole vastavuses, moodustab ülejääk riikliku vahendi, mida riigiasutus, kellele teenustasu makstakse, võib kasutada. Seepärast tulebki kontrollida, kas AFSCAle TSE testide eest makstavad teenustasud kujutavad endast makseid teenuste eest, mida AFSCA ettevõtjatele tõesti osutas, ja kas need põhinesid turuhindadel või mitte (vt ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse põhjendus 54). Seda küsimust on käsitletud allpool, analüüsides mõistet „eelis”.

5.1.1.5.   Alates 2006. aasta 1. jaanuarist

| (86) | Mis puudutab 10. novembri 2005. aasta kuninglike määruste jõustumisele järgnenud ajavahemikku, st perioodi, mis algas 1. jaanuaril 2006, siis tuleb kaaluda, kas nende määrustega kehtestatud teenustasud ja sissemaksed kujutavad endast riigi vahendeid. Seda küsimust analüüsiti juba otsuse N 9/05 ja N 10/05 raames. Selle põhjenduses 44 on üldiselt märgitud, et sissemaksed on riigi vahendid ja et teenustasud võivad olla riigi vahendid, kui selgub, et kõnealused teenustasud ei kata selliste teenuste kõiki tegelikke kulusid, mille eest neid makstakse. TSE teste rahastati osaliselt teenustasude ja osaliselt sissemaksetega. Otsuses N 9/05 ja N 10/05 leiti, et TSE testide kuludest ühe osa rahastamine teenustasudega ei ole riigiabi ja et rahastamine sissemaksetega on riigiabi. Nagu on märgitud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse põhjenduses 34, ei käsitleta käesolevas otsuses komisjoni otsusega heaks kiidetud abi ja seda abi siin seega uuesti ei analüüsita. |
| --- | --- |

(86)

Mis puudutab 10. novembri 2005. aasta kuninglike määruste jõustumisele järgnenud ajavahemikku, st perioodi, mis algas 1. jaanuaril 2006, siis tuleb kaaluda, kas nende määrustega kehtestatud teenustasud ja sissemaksed kujutavad endast riigi vahendeid. Seda küsimust analüüsiti juba otsuse N 9/05 ja N 10/05 raames. Selle põhjenduses 44 on üldiselt märgitud, et sissemaksed on riigi vahendid ja et teenustasud võivad olla riigi vahendid, kui selgub, et kõnealused teenustasud ei kata selliste teenuste kõiki tegelikke kulusid, mille eest neid makstakse. TSE teste rahastati osaliselt teenustasude ja osaliselt sissemaksetega. Otsuses N 9/05 ja N 10/05 leiti, et TSE testide kuludest ühe osa rahastamine teenustasudega ei ole riigiabi ja et rahastamine sissemaksetega on riigiabi. Nagu on märgitud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse põhjenduses 34, ei käsitleta käesolevas otsuses komisjoni otsusega heaks kiidetud abi ja seda abi siin seega uuesti ei analüüsita.

| (87) | Teabe põhjal, mille Belgia esitas pärast ametliku uurimismenetluse algatamist, selgus siiski, et sissemaksetest saadud tulusid kasutati 2005. ja 2006. aastal osaliselt ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 1. detsembrini 2004 TSE testide eest ette tasutud 40 eurot ületavate summade hüvitamiseks. Seda ei olnud otsuses N 9/05 ja N 10/05 siiski mainitud. Järelikult kasutati ühte osa sissemaksetest ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 1. detsembrini 2004 tehtud TSE testide rahastamiseks, kusjuures eesmärk oli saada põllumajandustootjatelt mitteisikuliselt tagasi kohustuslike TSE testide eest ette tasutud summad, mis ületasid maksimumsummat 40 eurot. |
| --- | --- |

(87)

Teabe põhjal, mille Belgia esitas pärast ametliku uurimismenetluse algatamist, selgus siiski, et sissemaksetest saadud tulusid kasutati 2005. ja 2006. aastal osaliselt ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 1. detsembrini 2004 TSE testide eest ette tasutud 40 eurot ületavate summade hüvitamiseks. Seda ei olnud otsuses N 9/05 ja N 10/05 siiski mainitud. Järelikult kasutati ühte osa sissemaksetest ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 1. detsembrini 2004 tehtud TSE testide rahastamiseks, kusjuures eesmärk oli saada põllumajandustootjatelt mitteisikuliselt tagasi kohustuslike TSE testide eest ette tasutud summad, mis ületasid maksimumsummat 40 eurot.

| (88) | Asjaolu, et üks osa nende sissemaksete tuludest eraldati testide eest ette tasutud summade hüvitamiseks, ei muuda kuidagi riigiabiks kvalifitseerimist otsuses N 9/05 ja N 10/05. |
| --- | --- |

(88)

Asjaolu, et üks osa nende sissemaksete tuludest eraldati testide eest ette tasutud summade hüvitamiseks, ei muuda kuidagi riigiabiks kvalifitseerimist otsuses N 9/05 ja N 10/05.

5.1.2.   Ettevõtjale antav valikuline eelis

| (89) | Analüüsides, kas on olemas eelis, tuleb eristada riigi vahenditest rahastatavaid meetmeid, sealhulgas sissemaksed, ja teenustasudest rahastavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(89)

Analüüsides, kas on olemas eelis, tuleb eristada riigi vahenditest rahastatavaid meetmeid, sealhulgas sissemaksed, ja teenustasudest rahastavaid meetmeid.

| (90) | Riigi vahenditest rahastatavate meetmete, sealhulgas sissemaksete osas on komisjon olnud alati arvamusel, (30) et kui riik rahastab toodete tootmise või turustamisega seotud kohustuslike kontrollide kulusid, tuleb seda pidada ettevõtjatele antavaks valikuliseks eeliseks (31). Riik on nimelt leevendanud koormust, mis jääb tavaliselt ettevõtja eelarve kanda. Eelnevast võib järeldada, et põllumajandustootjad, tapamajad ja muud üksused, kes töötlevad, käitlevad, müüvad või turustavad tooteid, mis on saadud veistelt, kellele tehti asjaomasel ajavahemikul kohaldatavate õigusaktide kohaselt kohustuslikus korras TSE testid, tegelevad majandustegevusega ja said TSE testide riigipoolse rahastamise kaudu alates 2001. aasta 1. jaanuarist riigiabi. |
| --- | --- |

(90)

Riigi vahenditest rahastatavate meetmete, sealhulgas sissemaksete osas on komisjon olnud alati arvamusel, (30) et kui riik rahastab toodete tootmise või turustamisega seotud kohustuslike kontrollide kulusid, tuleb seda pidada ettevõtjatele antavaks valikuliseks eeliseks (31). Riik on nimelt leevendanud koormust, mis jääb tavaliselt ettevõtja eelarve kanda. Eelnevast võib järeldada, et põllumajandustootjad, tapamajad ja muud üksused, kes töötlevad, käitlevad, müüvad või turustavad tooteid, mis on saadud veistelt, kellele tehti asjaomasel ajavahemikul kohaldatavate õigusaktide kohaselt kohustuslikus korras TSE testid, tegelevad majandustegevusega ja said TSE testide riigipoolse rahastamise kaudu alates 2001. aasta 1. jaanuarist riigiabi.

| (91) | Belgia esitatud argumentidega (vt põhjendus 37 jj), mille kohaselt on TSE teste vaja rahastada selleks, et kaitsta rahvatervist, ning liikmesriik ise otsustab, kuidas TSE teste tavaliselt rahastatakse, ei saa nõustuda põhjenduses 74 esitatud põhjustel. Valikulisuse hindamise konkreetsemas kontekstis väitis Belgia, et valikulisusest saab kõnelda üksnes siis, kui teatavatele sektoritele või ettevõtjatele saab osaks eeliskohtlemine võrreldes normaalse süsteemiga. See, et TSE testide rahastamine on erinevates liikmesriikides erinev ja see võib tekitada konkurentsimoonutusi, ei ole Belgia arvates tingitud riigiabist, vaid õigusaktide ühtlustamatusest. |
| --- | --- |

(91)

Belgia esitatud argumentidega (vt põhjendus 37 jj), mille kohaselt on TSE teste vaja rahastada selleks, et kaitsta rahvatervist, ning liikmesriik ise otsustab, kuidas TSE teste tavaliselt rahastatakse, ei saa nõustuda põhjenduses 74 esitatud põhjustel. Valikulisuse hindamise konkreetsemas kontekstis väitis Belgia, et valikulisusest saab kõnelda üksnes siis, kui teatavatele sektoritele või ettevõtjatele saab osaks eeliskohtlemine võrreldes normaalse süsteemiga. See, et TSE testide rahastamine on erinevates liikmesriikides erinev ja see võib tekitada konkurentsimoonutusi, ei ole Belgia arvates tingitud riigiabist, vaid õigusaktide ühtlustamatusest.

| (92) | Selle argumendiga ei saa siiski nõustuda. Nagu on märgitud otsuses N 9/05 ja N 10/05, on valikulisuse kriteerium täidetud, kui eelis on antud mõnele ettevõtjale või ühele tegevussektorile. Praegusel juhul toob TSE testide riigipoolne rahastamine riigisiseselt kasu ainult ühele konkreetsele sektorile, nimelt sellele, kus kasvatatakse loomi, kellele tehakse TSE teste. Ühenduse tasandil annab TSE testide riigipoolne või riigi vahenditest rahastamine Belgia ettevõtjatele eelise oma välismaiste konkurentide ees, kelle puhul ei rahasta kohustuslikke TSE teste riik või ei rahastata neid riigi vahenditest. TSE suuniste preambulis (punktid 8 ja 9) oli selgelt märgitud, et käimasolev ühtlustamine, millega sektorit kohustati kandma kulusid, oli aeglane ning et komisjon otsustas seega oma riigiabipoliitikat TSE testide kulude osas täpsustada ja muuta. TSE suuniste punktis 24 on omakorda mainitud, et analüüsimise kohustus võib tuleneda ühenduse või liikmesriigi õigusaktidest. Selles punktis on selgelt märgitud, et testide tegemise kohustus ei ole ühenduse tasandil ühtlustatud, mis tähendab, et selle tõttu võib ette tulla ka valikulist abi, mis soodustab konkreetse riigi ettevõtjaid. Kokkuvõttes annavad riigi vahenditest, sealhulgas sissemaksetest rahastatavad meetmed põllumajandustootjatele, tapamajadele ja muudele üksustele, kes töötlevad, käitlevad, müüvad või turustavad veiselihasaadusi, millele tehakse kohaldatavate õigusnormide kohaselt kohustuslikus korras TSE test, valikulise eelise, sest need alandavad kulusid, mida isikud, kelle tooteid testitakse, kandma peavad. Neid eeliseid ei anta otsetoetustega, vaid nii, et riigiasutused kannavad TSE testide kulud, tasudes testide eest otse laboratooriumidele, kes neid tapamajade taotlusel teevad, ja kandes need kulud AFSCA arvele. |
| --- | --- |

(92)

Selle argumendiga ei saa siiski nõustuda. Nagu on märgitud otsuses N 9/05 ja N 10/05, on valikulisuse kriteerium täidetud, kui eelis on antud mõnele ettevõtjale või ühele tegevussektorile. Praegusel juhul toob TSE testide riigipoolne rahastamine riigisiseselt kasu ainult ühele konkreetsele sektorile, nimelt sellele, kus kasvatatakse loomi, kellele tehakse TSE teste. Ühenduse tasandil annab TSE testide riigipoolne või riigi vahenditest rahastamine Belgia ettevõtjatele eelise oma välismaiste konkurentide ees, kelle puhul ei rahasta kohustuslikke TSE teste riik või ei rahastata neid riigi vahenditest. TSE suuniste preambulis (punktid 8 ja 9) oli selgelt märgitud, et käimasolev ühtlustamine, millega sektorit kohustati kandma kulusid, oli aeglane ning et komisjon otsustas seega oma riigiabipoliitikat TSE testide kulude osas täpsustada ja muuta. TSE suuniste punktis 24 on omakorda mainitud, et analüüsimise kohustus võib tuleneda ühenduse või liikmesriigi õigusaktidest. Selles punktis on selgelt märgitud, et testide tegemise kohustus ei ole ühenduse tasandil ühtlustatud, mis tähendab, et selle tõttu võib ette tulla ka valikulist abi, mis soodustab konkreetse riigi ettevõtjaid. Kokkuvõttes annavad riigi vahenditest, sealhulgas sissemaksetest rahastatavad meetmed põllumajandustootjatele, tapamajadele ja muudele üksustele, kes töötlevad, käitlevad, müüvad või turustavad veiselihasaadusi, millele tehakse kohaldatavate õigusnormide kohaselt kohustuslikus korras TSE test, valikulise eelise, sest need alandavad kulusid, mida isikud, kelle tooteid testitakse, kandma peavad. Neid eeliseid ei anta otsetoetustega, vaid nii, et riigiasutused kannavad TSE testide kulud, tasudes testide eest otse laboratooriumidele, kes neid tapamajade taotlusel teevad, ja kandes need kulud AFSCA arvele.

| (93) | Mis puudutab teenustasudest rahastatavaid abimeetmeid, siis tuleb kontrollida, kas nende teenustasudega antakse eelis. Nagu märgitud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses (põhjendused 61 ja 62), ei ole eelisega tegemist siis, kui need teenustasud jäävad alla nende teenuste tegelike kulude, mida AFSCA ettevõtjatele tegelikult osutab. Kontrollida tuleb ka, kas tasud kujutavad endast makseid teenuste eest, mis AFSCA ettevõtjatele tõesti osutas. Konkreetselt kerkib küsimus, kas tapamajadele ja tootjatele, kes tasusid ajavahemikul 1. detsembrist 2004 kuni 31. detsembrini 2005 teenustasu 10,70 eurot testitud veise kohta, anti eelis ja kas nemad olid tõesti AFSCA osutatud teenuste saajad. |
| --- | --- |

(93)

Mis puudutab teenustasudest rahastatavaid abimeetmeid, siis tuleb kontrollida, kas nende teenustasudega antakse eelis. Nagu märgitud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses (põhjendused 61 ja 62), ei ole eelisega tegemist siis, kui need teenustasud jäävad alla nende teenuste tegelike kulude, mida AFSCA ettevõtjatele tegelikult osutab. Kontrollida tuleb ka, kas tasud kujutavad endast makseid teenuste eest, mis AFSCA ettevõtjatele tõesti osutas. Konkreetselt kerkib küsimus, kas tapamajadele ja tootjatele, kes tasusid ajavahemikul 1. detsembrist 2004 kuni 31. detsembrini 2005 teenustasu 10,70 eurot testitud veise kohta, anti eelis ja kas nemad olid tõesti AFSCA osutatud teenuste saajad.

| (94) | Belgia ametiasutused märkisid oma vastuses ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele, et teenustasu 10,70 eurot testitud veise kohta on lisaks AFSCA reservidele ja riigikassa tagastatavatele ettemaksetele AFSCA ainus rahastamisallikas, mille abil ta kannab TSE testide kulud. Teenustasu maksavad tapamajad. Belgia ametiasutused mainisid, et tapamajadele ei ole kehtestatud mingit seaduslikku kohustust kanda teenustasu summa oma klientidele arvele, kuid praktikas kannavad tapamajad teenustasu kulu tootjate arvele eraldi. Belgia tõendas seda arvetega, mis ta näiteks esitas ja millelt ilmneb selgelt, et tapamajad kannavad teenustasu summa tootjate arvele eraldi. Belgia leiab, et viisi, kuidas tapamajad kannavad makstava teenustasu tootjatele või teistele teenuse potentsiaalsetele saajatele üle, ei ole tarvis ametlikult reguleerida, sest see kulu kantakse tootjatele arvele samamoodi nagu teised kulud, mis tapmisega kaasnevad ja tootjatele arvele kantakse. |
| --- | --- |

(94)

Belgia ametiasutused märkisid oma vastuses ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele, et teenustasu 10,70 eurot testitud veise kohta on lisaks AFSCA reservidele ja riigikassa tagastatavatele ettemaksetele AFSCA ainus rahastamisallikas, mille abil ta kannab TSE testide kulud. Teenustasu maksavad tapamajad. Belgia ametiasutused mainisid, et tapamajadele ei ole kehtestatud mingit seaduslikku kohustust kanda teenustasu summa oma klientidele arvele, kuid praktikas kannavad tapamajad teenustasu kulu tootjate arvele eraldi. Belgia tõendas seda arvetega, mis ta näiteks esitas ja millelt ilmneb selgelt, et tapamajad kannavad teenustasu summa tootjate arvele eraldi. Belgia leiab, et viisi, kuidas tapamajad kannavad makstava teenustasu tootjatele või teistele teenuse potentsiaalsetele saajatele üle, ei ole tarvis ametlikult reguleerida, sest see kulu kantakse tootjatele arvele samamoodi nagu teised kulud, mis tapmisega kaasnevad ja tootjatele arvele kantakse.

| (95) | Eelnevast võib seega järeldada, et ametliku uurimismenetluse algatamise ajal põhjenduses 44 väljendatud kahtluse, et tapamajadele puhul oli tasu palju kõrgem kui teiste teenuse saajate puhul, kõrvaldas teave, mille Belgia esitas selle teenustasu summa tootjate arvele kandmise kohta. |
| --- | --- |

(95)

Eelnevast võib seega järeldada, et ametliku uurimismenetluse algatamise ajal põhjenduses 44 väljendatud kahtluse, et tapamajadele puhul oli tasu palju kõrgem kui teiste teenuse saajate puhul, kõrvaldas teave, mille Belgia esitas selle teenustasu summa tootjate arvele kandmise kohta.

| (96) | Küsimuses, kas TSE testide hind on turuhind, märkis Belgia esiteks komisjonile, et alates 2005. aasta juulist on AFSCA välja pakutud hinnad alla 40 euro, samal ajal kui põllumajandussuunistes aastateks 2007–2013 mainitakse, et 40 eurot on hetkel kõige madalam hind ühenduses. See näitab, et hinnad on vastavuses mujal Euroopas konkreetsel ajavahemikul kasutatavate hindadega. Teiseks vastas Belgia ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele, et olukord on samasugune nagu olukord, mida vaadeldi otsuses N 9/05 ja N 10/05, milles leiti, et teenuste osutajad nimetati avatud ja mittediskrimineerivate menetluste kohaselt (vt otsuse N 9/05 ja N 10/05 põhjendus 82). Kolmandaks võtab komisjon teatavaks Belgia kohustuse võtta kõik võimalikud õiguslikud meetmed, et saada tagasi testide hindu ületavad väljamakstud summad, juhul kui Belgia konkurentsiasutused järeldavad, et laboratooriumid olid sõlminud ebaseadusliku kokkuleppe, mis tõstis testide hindu. Nende kaalutluste põhjal leiab komisjon, et teenustasusid ei saa pidada riigi vahenditeks, sest AFSCAle TSE testide eest makstud teenustasud kujutavad endast makseid teenuste eest, mis AFSCA tõesti ettevõtjatele osutas, ning põhinesid turuhinnal. |
| --- | --- |

(96)

Küsimuses, kas TSE testide hind on turuhind, märkis Belgia esiteks komisjonile, et alates 2005. aasta juulist on AFSCA välja pakutud hinnad alla 40 euro, samal ajal kui põllumajandussuunistes aastateks 2007–2013 mainitakse, et 40 eurot on hetkel kõige madalam hind ühenduses. See näitab, et hinnad on vastavuses mujal Euroopas konkreetsel ajavahemikul kasutatavate hindadega. Teiseks vastas Belgia ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele, et olukord on samasugune nagu olukord, mida vaadeldi otsuses N 9/05 ja N 10/05, milles leiti, et teenuste osutajad nimetati avatud ja mittediskrimineerivate menetluste kohaselt (vt otsuse N 9/05 ja N 10/05 põhjendus 82). Kolmandaks võtab komisjon teatavaks Belgia kohustuse võtta kõik võimalikud õiguslikud meetmed, et saada tagasi testide hindu ületavad väljamakstud summad, juhul kui Belgia konkurentsiasutused järeldavad, et laboratooriumid olid sõlminud ebaseadusliku kokkuleppe, mis tõstis testide hindu. Nende kaalutluste põhjal leiab komisjon, et teenustasusid ei saa pidada riigi vahenditeks, sest AFSCAle TSE testide eest makstud teenustasud kujutavad endast makseid teenuste eest, mis AFSCA tõesti ettevõtjatele osutas, ning põhinesid turuhinnal.

| (97) | Kooskõlas otsusega N 9/05 ja N 10/05 võib järeldada, et teenustasuga ei antud ei tapamajadele ega tootjatele eelist, sest teenustasu katab makse teenuse eest, mille sai teenustasu maksja, ja testi hind põhineb turuhinnal. See järeldus võimaldab ühtlasi tõdeda, et rahastamist riigi vahenditest ei toimunud, sest testi hind vastab turuhinnale. |
| --- | --- |

(97)

Kooskõlas otsusega N 9/05 ja N 10/05 võib järeldada, et teenustasuga ei antud ei tapamajadele ega tootjatele eelist, sest teenustasu katab makse teenuse eest, mille sai teenustasu maksja, ja testi hind põhineb turuhinnal. See järeldus võimaldab ühtlasi tõdeda, et rahastamist riigi vahenditest ei toimunud, sest testi hind vastab turuhinnale.

5.1.3.   Konkurentsi moonutamine ja mõju liidusisesele kaubandusele

| (98) | Mis puudutab teisi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamist reguleerivaid tingimusi, siis meede võib avaldada mõju Belgia seisundile asjaomases sektoris (32). Et Belgia ettevõtjad tegutsevad väga suure konkurentsiga rahvusvahelisel turul, kahjustab meede või ähvardab kahjustada konkurentsi (33) ja kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(98)

Mis puudutab teisi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamist reguleerivaid tingimusi, siis meede võib avaldada mõju Belgia seisundile asjaomases sektoris (32). Et Belgia ettevõtjad tegutsevad väga suure konkurentsiga rahvusvahelisel turul, kahjustab meede või ähvardab kahjustada konkurentsi (33) ja kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

5.1.4.   Järeldused abi laadi kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

| (99) | Komisjon arvab eelneva põhjal, et TSE testide niisugune rahastamine sissemaksete ja muude riigi vahendite abil, nagu on kirjeldatud eespool, on riigi vahenditest rahastatav eelis. See eelis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid ja teatavate kaupade tootmist, sest võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Eelis antakse põllumajandustootjatele, tapamajadele ja muudele üksustele, kes töötlevad, käitlevad, müüvad või turustavad veiselihasaadusi, millele tehakse kohaldatavate õigusaktide kohaselt kohustuslikus korras TSE test. Komisjon järeldab seega, et need meetmed kuuluvad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse. Seevastu TSE testide osa, mida rahastatakse teenustasudest, ei ole abi, sest teenustasu maksjad on turuhinnaga osutatavate teenuste saajad. |
| --- | --- |

(99)

Komisjon arvab eelneva põhjal, et TSE testide niisugune rahastamine sissemaksete ja muude riigi vahendite abil, nagu on kirjeldatud eespool, on riigi vahenditest rahastatav eelis. See eelis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid ja teatavate kaupade tootmist, sest võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Eelis antakse põllumajandustootjatele, tapamajadele ja muudele üksustele, kes töötlevad, käitlevad, müüvad või turustavad veiselihasaadusi, millele tehakse kohaldatavate õigusaktide kohaselt kohustuslikus korras TSE test. Komisjon järeldab seega, et need meetmed kuuluvad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse. Seevastu TSE testide osa, mida rahastatakse teenustasudest, ei ole abi, sest teenustasu maksjad on turuhinnaga osutatavate teenuste saajad.

5.2.   Abi ebaseaduslikkus

| (100) | Alates 2001. aasta 1. jaanuarist ei teatanud Belgia ametiasutused komisjonile vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 abimeetmetest, mis seisnevad TSE testide rahastamises. Määruse (EÜ) nr 1/2004 kohaldamisalasse kuuluv abi on teatamiskohustusest vabastatud, tingimusel et see vastab nimetatud määruses ette nähtud tingimustele. Abi on seega ebaseaduslik, kui need tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(100)

Alates 2001. aasta 1. jaanuarist ei teatanud Belgia ametiasutused komisjonile vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 abimeetmetest, mis seisnevad TSE testide rahastamises. Määruse (EÜ) nr 1/2004 kohaldamisalasse kuuluv abi on teatamiskohustusest vabastatud, tingimusel et see vastab nimetatud määruses ette nähtud tingimustele. Abi on seega ebaseaduslik, kui need tingimused ei ole täidetud.

5.3.   Abi rahastamine

| (101) | Mis puudutab riigiabi, mida rahastatakse osaliselt maksulaadsest lõivust, st sissemaksest, siis tegevusi, mida rahastatakse abiga, ja abi rahastamist ennast peab analüüsima komisjon. Riigiabi rahastamise võimalik kokkusobimatus siseturuga muudab nimelt ka abi enda siseturuga kokkusobimatuks, isegi juhul, kui abi anti kohaldatavaid konkurentsieeskirju järgides. |
| --- | --- |

(101)

Mis puudutab riigiabi, mida rahastatakse osaliselt maksulaadsest lõivust, st sissemaksest, siis tegevusi, mida rahastatakse abiga, ja abi rahastamist ennast peab analüüsima komisjon. Riigiabi rahastamise võimalik kokkusobimatus siseturuga muudab nimelt ka abi enda siseturuga kokkusobimatuks, isegi juhul, kui abi anti kohaldatavaid konkurentsieeskirju järgides.

| (102) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei kuulu maksud ELi toimimise lepingu riigiabi käsitlevate sätete kohaldamisalasse, välja arvatud juhul, kui nad moodustavad abimeetme rahastamise vahendi nii, et on selle meetme oluline osa (34). Selleks et maksu või osa maksust saaks käsitada abimeetme olulise osana, peab asjaomase siseriikliku õiguse alusel olema maksu ja antava abi vahel kindlasti selline püsiv seos, kus maksutulud on tingimata ette nähtud antava abi rahastamiseks (35). Kui selline seos on olemas, mõjutab maksutulu otseselt antava abi suurust (36) ning kokkuvõttes hinnangut selle abi kokkusobivuse kohta siseturuga (37). |
| --- | --- |

(102)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei kuulu maksud ELi toimimise lepingu riigiabi käsitlevate sätete kohaldamisalasse, välja arvatud juhul, kui nad moodustavad abimeetme rahastamise vahendi nii, et on selle meetme oluline osa (34). Selleks et maksu või osa maksust saaks käsitada abimeetme olulise osana, peab asjaomase siseriikliku õiguse alusel olema maksu ja antava abi vahel kindlasti selline püsiv seos, kus maksutulud on tingimata ette nähtud antava abi rahastamiseks (35). Kui selline seos on olemas, mõjutab maksutulu otseselt antava abi suurust (36) ning kokkuvõttes hinnangut selle abi kokkusobivuse kohta siseturuga (37).

| (103) | Seega tuleb analüüsida, kas alates 1. juulist 2004 tasumisele kuuluv sissemakse vastab põhjenduses 102 nimetatud kriteeriumidele, ning teha vahet erinevate ajavahemike suhtes kohaldatavate õiguslike vahendite põhjal. Rahastatava abi suhtes kohaldati erandit, kuid see erand ei hõlma abi rahastamise süsteemi ning järelikult tuleb rahastamissüsteemi õiguspärasust kontrollida kogu kõnesoleva perioodi vältel. |
| --- | --- |

(103)

Seega tuleb analüüsida, kas alates 1. juulist 2004 tasumisele kuuluv sissemakse vastab põhjenduses 102 nimetatud kriteeriumidele, ning teha vahet erinevate ajavahemike suhtes kohaldatavate õiguslike vahendite põhjal. Rahastatava abi suhtes kohaldati erandit, kuid see erand ei hõlma abi rahastamise süsteemi ning järelikult tuleb rahastamissüsteemi õiguspärasust kontrollida kogu kõnesoleva perioodi vältel.

5.3.1.   1. juulist 2004 kuni 31. detsembrini 2005

| (104) | Selle ajavahemiku jooksul tasus abi eest ette AFSCA ja seda rahastati ka 15. oktoobri 2004. aasta kuningliku määruse alusel teenustasudest (neid viimaseid käesolev jagu siiski ei käsitle, sest tegemist ei ole abiga, vt põhjendus 97). Tuleb kontrollida, kas rahastamissüsteem on abimeetme lahutamatu osa. Kehtivatest õigusaktidest ei ilmne, et AFSCA rahastamise viisi ja TSE testide rahastamise vahel oleks seos, mis näeb ette vahendite kohustusliku eraldamise, või et lõivu tulu eraldataks tingimata abi rahastamiseks. 4. veebruari 2000. aasta seaduses AFSCA loomise kohta on nähtud ette AFSCA rahastamise erinevad allikad (vt põhjendus 82). Lisaks ei saa järeldada, et lõivust saadav tulu mõjutaks otseselt abi suurust, sest teste rahastatakse korraga nii teenustasudest kui ka AFSCA poolt. AFSCA makstava abi summa varieerub seega sõltuvalt testide hinnast, mitte AFSCAle tehtavatest sissemaksetest. Järelikult ei ole sissemaksetest saadavate tulude ja ette tasutud summade hüvitamise vahel seost. |
| --- | --- |

(104)

Selle ajavahemiku jooksul tasus abi eest ette AFSCA ja seda rahastati ka 15. oktoobri 2004. aasta kuningliku määruse alusel teenustasudest (neid viimaseid käesolev jagu siiski ei käsitle, sest tegemist ei ole abiga, vt põhjendus 97). Tuleb kontrollida, kas rahastamissüsteem on abimeetme lahutamatu osa. Kehtivatest õigusaktidest ei ilmne, et AFSCA rahastamise viisi ja TSE testide rahastamise vahel oleks seos, mis näeb ette vahendite kohustusliku eraldamise, või et lõivu tulu eraldataks tingimata abi rahastamiseks. 4. veebruari 2000. aasta seaduses AFSCA loomise kohta on nähtud ette AFSCA rahastamise erinevad allikad (vt põhjendus 82). Lisaks ei saa järeldada, et lõivust saadav tulu mõjutaks otseselt abi suurust, sest teste rahastatakse korraga nii teenustasudest kui ka AFSCA poolt. AFSCA makstava abi summa varieerub seega sõltuvalt testide hinnast, mitte AFSCAle tehtavatest sissemaksetest. Järelikult ei ole sissemaksetest saadavate tulude ja ette tasutud summade hüvitamise vahel seost.

5.3.2.   Alates 1. jaanuarist 2006

| (105) | Alates nimetatud kuupäevast reguleeritakse sissemaksete küsimust kuningliku määrusega AFSCA rahastamiseks mõeldud sissemaksete kohta. Otsuses N 9/05 ja N 10/05 vaadeldi sissemaksete abil rahastamise süsteemi ning leiti, et meetod, mille korral rahastatakse üht osa TSE testidega seotud kuludest, ei sisalda imporditavate või eksporditavate toodete diskrimineerimist ega ole aluslepinguga vastuolus (38). Nagu märgitud põhjenduses 31, ei käsitle käesolev otsus eelnevalt heakskiidetud meetmeid. Et Belgia teatas, et üks osa sissemaksetest oli alates 2006. aasta 1. jaanuarist mõeldud varasemate TSE testide eest ette tasutud summade hüvitamiseks, on komisjonil siiski õigus analüüsida rahastamissüsteemi selles osas, mis puudutab TSE testide eest ette tasutud summade hüvitamist sissemaksetega. |
| --- | --- |

(105)

Alates nimetatud kuupäevast reguleeritakse sissemaksete küsimust kuningliku määrusega AFSCA rahastamiseks mõeldud sissemaksete kohta. Otsuses N 9/05 ja N 10/05 vaadeldi sissemaksete abil rahastamise süsteemi ning leiti, et meetod, mille korral rahastatakse üht osa TSE testidega seotud kuludest, ei sisalda imporditavate või eksporditavate toodete diskrimineerimist ega ole aluslepinguga vastuolus (38). Nagu märgitud põhjenduses 31, ei käsitle käesolev otsus eelnevalt heakskiidetud meetmeid. Et Belgia teatas, et üks osa sissemaksetest oli alates 2006. aasta 1. jaanuarist mõeldud varasemate TSE testide eest ette tasutud summade hüvitamiseks, on komisjonil siiski õigus analüüsida rahastamissüsteemi selles osas, mis puudutab TSE testide eest ette tasutud summade hüvitamist sissemaksetega.

| (106) | Belgia märkis, et rahastamissüsteem jäi muutumatuks, välja arvatud teenustasu korrigeerimine indeksiga. Ainus, mis muutus, oli see, et sissemaksetest saadavaid tulusid hakati 2006. aastal kasutama TSE testide eest ette tasutud summade hüvitamiseks. |
| --- | --- |

(106)

Belgia märkis, et rahastamissüsteem jäi muutumatuks, välja arvatud teenustasu korrigeerimine indeksiga. Ainus, mis muutus, oli see, et sissemaksetest saadavaid tulusid hakati 2006. aastal kasutama TSE testide eest ette tasutud summade hüvitamiseks.

| (107) | Mis puudutab küsimust, kas see rahastamine on abimeetme lahutamatu osa, siis sellele tuleb vastata eitavalt. Sissemaksete eraldamine pärast 2006. aastat testide eest ette tasutud summade hüvitamiseks ei mõjutanud antava abi summat. Lisaks märkisid Belgia ametiasutused, et hüvitamissüsteem on solidaarne hüvitamissüsteem, mille puhul tasub iga ettevõtja AFSCAle osamakset ja üks osa sellest sissemaksest läheb varem TSE testide eest ette tasutud kulude hüvitamiseks. Sellesse süsteemi teevad sissemakseid ka kõik tegutsevad ja asjaomasel perioodil veiseid pidanud ettevõtjad, kuid mitte üksnes nemad. Komisjon järeldab niisiis, et abi rahastamine ei ole kõnesoleva abimeetme lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(107)

Mis puudutab küsimust, kas see rahastamine on abimeetme lahutamatu osa, siis sellele tuleb vastata eitavalt. Sissemaksete eraldamine pärast 2006. aastat testide eest ette tasutud summade hüvitamiseks ei mõjutanud antava abi summat. Lisaks märkisid Belgia ametiasutused, et hüvitamissüsteem on solidaarne hüvitamissüsteem, mille puhul tasub iga ettevõtja AFSCAle osamakset ja üks osa sellest sissemaksest läheb varem TSE testide eest ette tasutud kulude hüvitamiseks. Sellesse süsteemi teevad sissemakseid ka kõik tegutsevad ja asjaomasel perioodil veiseid pidanud ettevõtjad, kuid mitte üksnes nemad. Komisjon järeldab niisiis, et abi rahastamine ei ole kõnesoleva abimeetme lahutamatu osa.

5.4.   Abimeetmete siseturuga kokkusobivuse hindamine

| (108) | Kui abi on riigiabi ja kuulub ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, tuleb analüüsida, kas seda võib ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 kohaselt pidada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(108)

Kui abi on riigiabi ja kuulub ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, tuleb analüüsida, kas seda võib ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 kohaselt pidada siseturuga kokkusobivaks.

| (109) | Võttes arvesse kõnesolevat meedet, saab kohaldada üksnes ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c, milles on sätestatud, et siseturuga võib pidada kokkusobivaks üksnes abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(109)

Võttes arvesse kõnesolevat meedet, saab kohaldada üksnes ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c, milles on sätestatud, et siseturuga võib pidada kokkusobivaks üksnes abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (110) | Vastavalt ühenduse suuniste riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris (39) aastateks 2000–2006 (edaspidi „põllumajandussuunised aastateks 2000–2006”) punktile 23.3 ja komisjoni teatisele ebaseadusliku riigiabi hindamisel kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (40) tuleb iga õigusvastast abi nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, artikli 1 punkti f tähenduses (41) hinnata vastavalt abi andmise hetkel kehtinud kriteeriumidele ja suunistele. Komisjon võttis 2002. aastal vastu TSE suunised. Neid suuniseid kohaldati 2003. aasta 1. jaanuarist kuni 2006. aasta 31. detsembrini (42). TSE suuniste punktis 44 on nähtud ette, et peale juhtumite, mis on seotud eelkõige TSE testidega, analüüsitakse õigusvastast abi määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses vastavalt kriteeriumidele ja suunistele, mida kohaldati abi andmise hetkel. Et abi anti 2001. aasta 1. jaanuarist kuni 2005. aasta 31. detsembrini, kujutavad TSE suunised endast asjakohast raamistikku selle abi analüüsimisel. |
| --- | --- |

(110)

Vastavalt ühenduse suuniste riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris (39) aastateks 2000–2006 (edaspidi „põllumajandussuunised aastateks 2000–2006”) punktile 23.3 ja komisjoni teatisele ebaseadusliku riigiabi hindamisel kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (40) tuleb iga õigusvastast abi nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, artikli 1 punkti f tähenduses (41) hinnata vastavalt abi andmise hetkel kehtinud kriteeriumidele ja suunistele. Komisjon võttis 2002. aastal vastu TSE suunised. Neid suuniseid kohaldati 2003. aasta 1. jaanuarist kuni 2006. aasta 31. detsembrini (42). TSE suuniste punktis 44 on nähtud ette, et peale juhtumite, mis on seotud eelkõige TSE testidega, analüüsitakse õigusvastast abi määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses vastavalt kriteeriumidele ja suunistele, mida kohaldati abi andmise hetkel. Et abi anti 2001. aasta 1. jaanuarist kuni 2005. aasta 31. detsembrini, kujutavad TSE suunised endast asjakohast raamistikku selle abi analüüsimisel.

| (111) | Vastavalt ajavahemiku 2007–2013 põllumajandussuuniste punktile 194c ei kohalda komisjon alates 2007. aasta 1. jaanuarist enam TSE suuniseid, välja arvatud TSE suuniste punktis 43 jj nimetatud õigusvastase abi suhtes. |
| --- | --- |

(111)

Vastavalt ajavahemiku 2007–2013 põllumajandussuuniste punktile 194c ei kohalda komisjon alates 2007. aasta 1. jaanuarist enam TSE suuniseid, välja arvatud TSE suuniste punktis 43 jj nimetatud õigusvastase abi suhtes.

| (112) | Erinevate õigusnormide kohaldamise põhjal võib eristada kahte ajavahemikku. |
| --- | --- |

(112)

Erinevate õigusnormide kohaldamise põhjal võib eristada kahte ajavahemikku.

5.4.1.   Ajavahemik 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2002: TSE suuniste punktis 45 viidatud 2000.–2006. aasta põllumajandussuuniste punkti 11.4 kohaldamine

| (113) | TSE suuniste punktis 45 on nähtud ette, et mis puudutab ebaseaduslikku riigiabi, mille eesmärk on katta enne TSE suuniste kohaldamise alguskuupäeva (st enne 2003. aasta 1. jaanuari) tehtud TSE testidega seotud kulud, siis komisjon hindab niisuguse abi kokkusobivust siseturuga vastavalt 2000.–2006. aasta põllumajandussuuniste punktile 11.4 ja oma tavadele, mida ta kasutab alates 2001. aastast ja mille kohaselt ta nõustub, et niisugune abi võib ulatuda 100 %ni. |
| --- | --- |

(113)

TSE suuniste punktis 45 on nähtud ette, et mis puudutab ebaseaduslikku riigiabi, mille eesmärk on katta enne TSE suuniste kohaldamise alguskuupäeva (st enne 2003. aasta 1. jaanuari) tehtud TSE testidega seotud kulud, siis komisjon hindab niisuguse abi kokkusobivust siseturuga vastavalt 2000.–2006. aasta põllumajandussuuniste punktile 11.4 ja oma tavadele, mida ta kasutab alates 2001. aastast ja mille kohaselt ta nõustub, et niisugune abi võib ulatuda 100 %ni.

| (114) | Vastavalt 2000.–2006. aasta põllumajandussuuniste punktile 11.4 võib pidada siseturuga kokkusobivaks üksnes






  — | meedet, mida rakendatakse osana asjakohasest ühenduse, riikliku või piirkondliku tasandi kavast, mille eesmärk on ära hoida, kontrollida või tõrjuda asjaomast haigust (punkt 11.4.2); |
| --- | --- | --- |

(114)

Vastavalt 2000.–2006. aasta põllumajandussuuniste punktile 11.4 võib pidada siseturuga kokkusobivaks üksnes

—

meedet, mida rakendatakse osana asjakohasest ühenduse, riikliku või piirkondliku tasandi kavast, mille eesmärk on ära hoida, kontrollida või tõrjuda asjaomast haigust (punkt 11.4.2);

| — | meedet, mille eesmärk on ennetamine või hüvitamine või nende kahe kombinatsioon (punkt 11.4.3); |
| --- | --- |

—

meedet, mille eesmärk on ennetamine või hüvitamine või nende kahe kombinatsioon (punkt 11.4.3);

| — | meedet, mis on kooskõlas nii ühenduse veterinaar- ja fütosanitaarõigusaktides ette nähtud eesmärkidega kui ka nende õigusaktide konkreetsete sätetega (punkt 11.4.4); |
| --- | --- |

—

meedet, mis on kooskõlas nii ühenduse veterinaar- ja fütosanitaarõigusaktides ette nähtud eesmärkidega kui ka nende õigusaktide konkreetsete sätetega (punkt 11.4.4);

| — | meedet, mille puhul abi suurus ei ületa 100 % lubatud kuludest (punkt 11.4.5). |
| --- | --- |

—

meedet, mille puhul abi suurus ei ületa 100 % lubatud kuludest (punkt 11.4.5).

Kui abi antakse ühenduse ja/või riiklike ja/või piirkondlike abikavade alusel, nõuab komisjon tõendeid, et eri kavade ühendamine ei põhjusta ülemäärast hüvitamist. Kui ühenduse toetus on heaks kiidetud, tuleb esitada asjaomase komisjoni otsuse kuupäev ja viiteandmed.

| (115) | Kolme esimese tingimuse osas leiti juba ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, et need on täidetud (vt algatamisotsuse põhjendus 80). Ka Belgia ametiasutused ise kinnitasid seda lähenemisviisi oma kommentaarides ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele. TSE on nimelt nakkushaigus ja ohustab inimese tervist. Tegemist on loomahaigusega, mille esmasest koldest tuleb teatada otse komisjonile ja teistele liikmesriikidele (43). Abimeetme eesmärk on võidelda TSE vastu, analüüsides tapetud ja surnuna leitud loomi. Põllumajandustootjate kantavate kulude hüvitamine peab tagama, et meetmed viiakse tõesti ellu. Kõik meetmed võetakse vastavalt ühenduse õiguse nõudmistele või soovitustele (44). |
| --- | --- |

(115)

Kolme esimese tingimuse osas leiti juba ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, et need on täidetud (vt algatamisotsuse põhjendus 80). Ka Belgia ametiasutused ise kinnitasid seda lähenemisviisi oma kommentaarides ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele. TSE on nimelt nakkushaigus ja ohustab inimese tervist. Tegemist on loomahaigusega, mille esmasest koldest tuleb teatada otse komisjonile ja teistele liikmesriikidele (43). Abimeetme eesmärk on võidelda TSE vastu, analüüsides tapetud ja surnuna leitud loomi. Põllumajandustootjate kantavate kulude hüvitamine peab tagama, et meetmed viiakse tõesti ellu. Kõik meetmed võetakse vastavalt ühenduse õiguse nõudmistele või soovitustele (44).

| (116) | Mis puudutab neljandat tingimust, siis Belgia edastatud teave näitab, et TSE testide kulu rahastamise ulatus kõikus sellel ajavahemikul 111,81 euro ja 63,45 euro vahel (vt põhjendus 56). Nendeks kuludeks on laboratooriumi analüüsi, veterinaaripoolse proovivõtmise ja testikomplekti kulud. Komisjon leiab, et need kulud on vastavuses 2000.–2006. aasta põllumajandussuuniste punktiga 11.4.5, milles on muu hulgas mainitud tegelike kuludena nimetatud sanitaarkontrollide, testide ja muude teimimismeetmete kulusid. |
| --- | --- |

(116)

Mis puudutab neljandat tingimust, siis Belgia edastatud teave näitab, et TSE testide kulu rahastamise ulatus kõikus sellel ajavahemikul 111,81 euro ja 63,45 euro vahel (vt põhjendus 56). Nendeks kuludeks on laboratooriumi analüüsi, veterinaaripoolse proovivõtmise ja testikomplekti kulud. Komisjon leiab, et need kulud on vastavuses 2000.–2006. aasta põllumajandussuuniste punktiga 11.4.5, milles on muu hulgas mainitud tegelike kuludena nimetatud sanitaarkontrollide, testide ja muude teimimismeetmete kulusid.

| (117) | Kokkuvõttes on ajavahemikul 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2002 antud abi siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(117)

Kokkuvõttes on ajavahemikul 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2002 antud abi siseturuga kokkusobiv.

5.4.2.   Ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2005: TSE suuniste punkti 21 jj kohaldamine

| (118) | Komisjon otsustas vastavalt TSE suuniste punktile 23 lubada edaspidigi abi, mis katab vastavalt 2000.–2006. aasta põllumajandussuuniste punktis 11.4 sätestatud põhimõtetele kuni 100 % TSE testidega seotud kuludest (vt põhjendus 114). |
| --- | --- |

(118)

Komisjon otsustas vastavalt TSE suuniste punktile 23 lubada edaspidigi abi, mis katab vastavalt 2000.–2006. aasta põllumajandussuuniste punktis 11.4 sätestatud põhimõtetele kuni 100 % TSE testidega seotud kuludest (vt põhjendus 114).

| (119) | Lisaks peavad vastavalt TSE suunistele olema täidetud ka järgmised tingimused:






  — | alates 1. jaanuarist 2003 ei tohi inimtoiduks tapetavate veiste kohustusliku TSE testi puhul abi, sealhulgas ühenduse maksed, ületada 40 eurot testi kohta (vt TSE suuniste punkt 24); |
| --- | --- | --- |

(119)

Lisaks peavad vastavalt TSE suunistele olema täidetud ka järgmised tingimused:

—

alates 1. jaanuarist 2003 ei tohi inimtoiduks tapetavate veiste kohustusliku TSE testi puhul abi, sealhulgas ühenduse maksed, ületada 40 eurot testi kohta (vt TSE suuniste punkt 24);

| — | riigiabi, mille eesmärk on katta TSE testidega seotud kulud, makstakse ettevõtjale välja seal, kus tuleb võtta proovid testideks. Kui abi makstakse välja laboratooriumidele, tuleb tõendada, et abi kogu summa antakse ettevõtjale üle (TSE suuniste punkt 25). |
| --- | --- |

—

riigiabi, mille eesmärk on katta TSE testidega seotud kulud, makstakse ettevõtjale välja seal, kus tuleb võtta proovid testideks. Kui abi makstakse välja laboratooriumidele, tuleb tõendada, et abi kogu summa antakse ettevõtjale üle (TSE suuniste punkt 25).

| (120) | Nagu on märgitud põhjendustes 115 ja 116, on need 2000.–2006. aasta põllumajandussuunistes nimetatud neli tingimust täidetud. |
| --- | --- |

(120)

Nagu on märgitud põhjendustes 115 ja 116, on need 2000.–2006. aasta põllumajandussuunistes nimetatud neli tingimust täidetud.

| (121) | Tingimuse osas, mis näeb ette 40 euro suuruse maksimumsumma testi kohta, nendib komisjon, et see maksimumsumma ületati ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 30. juunini 2004. Belgia esitatud teabe põhjal ületati see summa kõnealusel perioodil kokku 6 619 810,74 euro võrra. Alates 1. juulist 2004 on testi kogukulu alla 40 euro (vt põhjendus 64). Belgia ametiasutused märkisid, et need summad hõlmavad riiklikke ja ühenduse makseid (vt põhjendus 58). |
| --- | --- |

(121)

Tingimuse osas, mis näeb ette 40 euro suuruse maksimumsumma testi kohta, nendib komisjon, et see maksimumsumma ületati ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 30. juunini 2004. Belgia esitatud teabe põhjal ületati see summa kõnealusel perioodil kokku 6 619 810,74 euro võrra. Alates 1. juulist 2004 on testi kogukulu alla 40 euro (vt põhjendus 64). Belgia ametiasutused märkisid, et need summad hõlmavad riiklikke ja ühenduse makseid (vt põhjendus 58).

| (122) | Mis puudutab tingimust, et abi tuleb maksta ettevõtjale välja seal, kus võetakse proovid testideks, ja kui abi makstakse välja laboratooriumidele, tuleb tõendada, et abi kogu summa antakse ettevõtjale üle (TSE suuniste punkt 25), siis komisjon leiab, et see tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(122)

Mis puudutab tingimust, et abi tuleb maksta ettevõtjale välja seal, kus võetakse proovid testideks, ja kui abi makstakse välja laboratooriumidele, tuleb tõendada, et abi kogu summa antakse ettevõtjale üle (TSE suuniste punkt 25), siis komisjon leiab, et see tingimus on täidetud.

| (123) | Nagu on märgitud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, teatasid Belgia ametiasutused, et TSE testidega seotud kulude summa makstakse välja otse laboratooriumidele. Ettevõtjad ei pea tasuma veistele tehtavate TSE testide puhul mingeid laboratooriumikulusid. See hinnang on kooskõlas samasuguse süsteemi puhul otsuse N 9/05 ja N 10/05 põhjenduses 95 otsustatuga. Nagu eespool märgitud, kantakse tootjatele üle ainult teenustasu kulu (vt põhjendus 93 jj), kuid see osa TSE testi rahastamisest ei ole abi. Järelikult antakse abi kogu summa üle ettevõtjale. |
| --- | --- |

(123)

Nagu on märgitud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, teatasid Belgia ametiasutused, et TSE testidega seotud kulude summa makstakse välja otse laboratooriumidele. Ettevõtjad ei pea tasuma veistele tehtavate TSE testide puhul mingeid laboratooriumikulusid. See hinnang on kooskõlas samasuguse süsteemi puhul otsuse N 9/05 ja N 10/05 põhjenduses 95 otsustatuga. Nagu eespool märgitud, kantakse tootjatele üle ainult teenustasu kulu (vt põhjendus 93 jj), kuid see osa TSE testi rahastamisest ei ole abi. Järelikult antakse abi kogu summa üle ettevõtjale.

5.4.3.   Ajavahemik pärast 1. jaanuari 2006

| (124) | Ajavahemiku osas pärast 1. jaanuari 2006 viitab komisjon otsustele N 9/05 ja N 10/05, sest käesoleva otsuse eesmärk ei ole käsitleda veel kord nimetatud otsusega heakskiidetud abi. |
| --- | --- |

(124)

Ajavahemiku osas pärast 1. jaanuari 2006 viitab komisjon otsustele N 9/05 ja N 10/05, sest käesoleva otsuse eesmärk ei ole käsitleda veel kord nimetatud otsusega heakskiidetud abi.

5.4.4.   Järeldus

| (125) | TSE testide rahastamiseks antud abi, mis ületas ajavahemikul 1. jaanuarist 2003. aastal kuni 30. juunini 2004. aastal 40 eurot testi kohta ning mille kogusumma on 6 619 810,74 eurot, on siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(125)

TSE testide rahastamiseks antud abi, mis ületas ajavahemikul 1. jaanuarist 2003. aastal kuni 30. juunini 2004. aastal 40 eurot testi kohta ning mille kogusumma on 6 619 810,74 eurot, on siseturuga kokkusobimatu.

5.5.   Ette tasutud eelarveliste summade hüvitamine

| (126) | Nagu eespool mainitud, rahastati teste ajavahemikul 1. jaanuarist 2003. aastal kuni 30. juunini 2004. aastal riigi vahenditest nii, et summa ületas maksimumsumma 40 eurot testi kohta. |
| --- | --- |

(126)

Nagu eespool mainitud, rahastati teste ajavahemikul 1. jaanuarist 2003. aastal kuni 30. juunini 2004. aastal riigi vahenditest nii, et summa ületas maksimumsumma 40 eurot testi kohta.

| (127) | Belgia otsustas selle ülejäägi hüvitada AFSCA rahastamiseks alates 1. jaanuarist 2006 nõutavate sissemaksete summa abil, kusjuures see hüvitamine pidi esialgu kestma 15 aastat, kuid hiljem loobuti sellest kavatsusest. Niisuguse üldise lähenemise põhjus on Belgia ametiasutuste sõnul see, et praktikas oli raske raha individuaalselt tagasi saada, sest mõned ettevõtjad olid surnud või oma tegevuse lõpetanud. |
| --- | --- |

(127)

Belgia otsustas selle ülejäägi hüvitada AFSCA rahastamiseks alates 1. jaanuarist 2006 nõutavate sissemaksete summa abil, kusjuures see hüvitamine pidi esialgu kestma 15 aastat, kuid hiljem loobuti sellest kavatsusest. Niisuguse üldise lähenemise põhjus on Belgia ametiasutuste sõnul see, et praktikas oli raske raha individuaalselt tagasi saada, sest mõned ettevõtjad olid surnud või oma tegevuse lõpetanud.

| (128) | Hilisemas kirjas, mis kannab 6. aprilli 2011. aasta kuupäeva, märkisid Belgia ametiasutused, et AFSCA hüvitas ülejääki aastatel 2005–2006 AFSCA vahendite abil. |
| --- | --- |

(128)

Hilisemas kirjas, mis kannab 6. aprilli 2011. aasta kuupäeva, märkisid Belgia ametiasutused, et AFSCA hüvitas ülejääki aastatel 2005–2006 AFSCA vahendite abil.

| (129) | Väljapakutud tagasinõudmissüsteem ei ole siiski kooskõlas ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmise puhul kehtivate nõuetega. Vastavalt kohtupraktikale on tagasinõudmise eesmärk taastada olukord, mis valitses turul enne asjaomase abi andmist. Varasema olukorra taastamise eesmärk on saavutatud, kui abi saaja on ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abi tagastanud ning kaotab eelise, mis tal turul oma konkurentide ees oli, nii et abi andmisele eelnenud olukord on taastatud (45). Tagasinõutav abi hõlmab komisjoni kehtestatud sobiva määraga viivist, mida kohaldatakse alates kuupäevast, mil õigusvastane abi anti abi saaja käsutusse, kuni selle sissenõudmise kuupäevani (46). Vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, (47) tuleb viivis arvutada liitintressina, kuid praegusel juhul see nii ei ole. Lisaks on määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 14 ette nähtud, et liikmesriik peab võtma kõik meetmed komisjoni otsuse viivitamatuks ja tegelikuks elluviimiseks. Tagasinõudmine sel kujul, nagu Belgia selle välja pakkus ja osaliselt ellu viis, ei vasta eespool mainitud nõuetele ning seda ei saa pidada selliseks tagasinõudmiseks, nagu on nähtud ette määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 14. |
| --- | --- |

(129)

Väljapakutud tagasinõudmissüsteem ei ole siiski kooskõlas ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmise puhul kehtivate nõuetega. Vastavalt kohtupraktikale on tagasinõudmise eesmärk taastada olukord, mis valitses turul enne asjaomase abi andmist. Varasema olukorra taastamise eesmärk on saavutatud, kui abi saaja on ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abi tagastanud ning kaotab eelise, mis tal turul oma konkurentide ees oli, nii et abi andmisele eelnenud olukord on taastatud (45). Tagasinõutav abi hõlmab komisjoni kehtestatud sobiva määraga viivist, mida kohaldatakse alates kuupäevast, mil õigusvastane abi anti abi saaja käsutusse, kuni selle sissenõudmise kuupäevani (46). Vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, (47) tuleb viivis arvutada liitintressina, kuid praegusel juhul see nii ei ole. Lisaks on määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 14 ette nähtud, et liikmesriik peab võtma kõik meetmed komisjoni otsuse viivitamatuks ja tegelikuks elluviimiseks. Tagasinõudmine sel kujul, nagu Belgia selle välja pakkus ja osaliselt ellu viis, ei vasta eespool mainitud nõuetele ning seda ei saa pidada selliseks tagasinõudmiseks, nagu on nähtud ette määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 14.

6.   JÄRELDUSED

| (130) | Komisjon leiab, et TSE testide rahastamine teenustasudest ei ole abi. |
| --- | --- |

(130)

Komisjon leiab, et TSE testide rahastamine teenustasudest ei ole abi.

| (131) | Komisjon järeldab, et TSE testide rahastamine riigi vahenditest on abi põllumajandustootjatele, tapamajadele ja muudele üksustele, kes töötlevad, käitlevad, müüvad ja turustavad veiselihasaadusi, millele tehakse kohaldatavate õigusnormide kohaselt kohustuslikus korras TSE test. See abi on siseturuga kokkusobiv ajavahemikel 2001. aasta 1. jaanuarist kuni 2002. aasta 31. detsembrini ja 2004. aasta 1. juulist kuni 2005. aasta 31. detsembrini. See ei ole siseturuga kokkusobiv ajavahemikul 2003. aasta 1. jaanuarist kuni 2004. aasta 30. juunini. Abi ei ole kokkusobiv summa osas, mis ületab 40 eurot testi kohta ja mis Belgia hinnangul moodustab kokku 6 619 810,74 eurot. |
| --- | --- |

(131)

Komisjon järeldab, et TSE testide rahastamine riigi vahenditest on abi põllumajandustootjatele, tapamajadele ja muudele üksustele, kes töötlevad, käitlevad, müüvad ja turustavad veiselihasaadusi, millele tehakse kohaldatavate õigusnormide kohaselt kohustuslikus korras TSE test. See abi on siseturuga kokkusobiv ajavahemikel 2001. aasta 1. jaanuarist kuni 2002. aasta 31. detsembrini ja 2004. aasta 1. juulist kuni 2005. aasta 31. detsembrini. See ei ole siseturuga kokkusobiv ajavahemikul 2003. aasta 1. jaanuarist kuni 2004. aasta 30. juunini. Abi ei ole kokkusobiv summa osas, mis ületab 40 eurot testi kohta ja mis Belgia hinnangul moodustab kokku 6 619 810,74 eurot.

| (132) | Komisjon tõdeb, et Belgia kasutas abi TSE testide rahastamiseks ebaseaduslikult, rikkudes perioodil 2001. aasta 1. jaanuarist kuni 2004. aasta 30. juunini ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Alates 2003. aasta 1. jaanuarist kuulus abi erandimääruse kohaldamisalasse, kuid et ei järgitud selles erandimääruses kehtestatud tingimusi, on abi ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(132)

Komisjon tõdeb, et Belgia kasutas abi TSE testide rahastamiseks ebaseaduslikult, rikkudes perioodil 2001. aasta 1. jaanuarist kuni 2004. aasta 30. juunini ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Alates 2003. aasta 1. jaanuarist kuulus abi erandimääruse kohaldamisalasse, kuid et ei järgitud selles erandimääruses kehtestatud tingimusi, on abi ebaseaduslik.

| (133) | Ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu abi, mis ületab maksimumsummat 40 eurot testi kohta, tuleb tagasi nõuda, välja arvatud abi konkreetsetele projektidele, mis vastasid selle abi andmise hetkel kohaldatavas vähese tähtsusega abi käsitlevas määruses sätestatud kõikidele tingimustele, |
| --- | --- |

(133)

Ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu abi, mis ületab maksimumsummat 40 eurot testi kohta, tuleb tagasi nõuda, välja arvatud abi konkreetsetele projektidele, mis vastasid selle abi andmise hetkel kohaldatavas vähese tähtsusega abi käsitlevas määruses sätestatud kõikidele tingimustele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Teenustasudest rahastatavad meetmed ei kujuta endast riigiabi.

2.   TSE testide rahastamine riigi vahenditest kujutab endast siseturuga kokkusobivat abi põllumajandustootjatele, tapamajadele ja muudele üksustele, kes töötlevad, käitlevad, müüvad ja turustavad veiselihasaadusi, millele tehti ajavahemikul 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2002 ja ajavahemikul 1. juulist 2004 kuni 31. detsembrini 2005 kohustuslikus korras TSE test.

3.   TSE testide rahastamine riigi vahenditest ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 30. juunini 2004 kujutab endast siseturuga kokkusobivat abi põllumajandustootjatele, tapamajadele ja muudele üksustele, kes töötlevad, käitlevad, müüvad ja turustavad veiselihasaadusi, millele tehti kohustuslikus korras TSE test summade eest, mis jäi alla 40 euro testi kohta. Siseturuga kokkusobimatu abi, mis ületab maksimumsummat 40 eurot testi kohta, tuleb tagasi nõuda, välja arvatud abi konkreetsetele projektidele, mis vastasid selle abi andmise hetkel kohaldatavas vähese tähtsusega abi käsitlevas määruses sätestatud kõikidele tingimustele.

4.   Belgia on ebaseaduslikult andnud abi TSE testide rahastamiseks, rikkudes ajavahemikul 1. jaanuarist 2001 kuni 30. juunini 2004 ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

Artikkel 2

1.   Belgia võtab meetmed, mis on vajalikud artikli 1 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmiseks saajatelt.

2.   Tagasinõutav abi hõlmab viivist, mis arvutatakse alates kuupäevast, mil asjaomane abi saajate käsutusse anti, kuni abi sissenõudmise päevani.

3.   Viivis arvutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile liitintressina.

4.   Tagasinõudmine toimub viivitamatult siseriiklikus õiguses ette nähtud menetluste kohaselt, kui need võimaldavad käesolevat otsust otsekohe ja tegelikult täita.

Artikkel 3

Artikli 1 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud abi nõutakse sisse viivitamata ja tõhusalt.

Belgia tagab, et käesolev otsus viiakse ellu nelja kuu jooksul alates sellest teatamise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatamise kuupäevast esitab Belgia komisjonile järgmise teabe:

| a) | isikute loetelu, kes said artikli 1 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud abi, ning iga abisaaja saadud abi kogusumma; |
| --- | --- |

a)

isikute loetelu, kes said artikli 1 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud abi, ning iga abisaaja saadud abi kogusumma;

| b) | kogusumma (põhisumma + sissenõutav intress), mille abi saajad peavad tagastama; |
| --- | --- |

b)

kogusumma (põhisumma + sissenõutav intress), mille abi saajad peavad tagastama;

| c) | selliste meetmete üksikasjalik kirjeldus, mis on käesoleva otsuse järgimiseks juba võetud või mida on kavas võtta; |
| --- | --- |

c)

selliste meetmete üksikasjalik kirjeldus, mis on käesoleva otsuse järgimiseks juba võetud või mida on kavas võtta;

| d) | dokumendid, mis tõendavad, et abi saajaid on teavitatud abi tagastamise kohustusest. |
| --- | --- |

d)

dokumendid, mis tõendavad, et abi saajaid on teavitatud abi tagastamise kohustusest.

2.   Belgia hoiab komisjoni kursis käesoleva otsuse elluviimiseks võetud siseriiklike meetmete tulemustega seni, kuni artikli 1 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud abi tagasinõudmine on lõppenud.

3.   Pärast lõikes 1 nimetatud kahekuulise perioodi lõppu esitab Belgia komisjoni nõudmisel aruande meetmete kohta, mis on käesoleva otsuse järgimiseks juba võetud või mida on kavas võtta. Aruandes esitatakse ka üksikasjalik teave abi summade ja intresside kohta, mis on abi saajatelt juba sisse nõutud.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Brüssel, 27. juuli 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping”) artiklid 107 ja 108. Mõlema artikli puhul on endine ja praegune redaktsioon sisuliselt samasugused. Käesolevas otsuses tuleb viiteid ELi toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 mõista vajadusel viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88.

1

(2)  ELT C 11, 16.1.2009, lk 8.

2

(3)  Vt 2. joonealune märkus.

3

(4)  Ära on toodud üksnes lõppotsuse puhul olulised asjaolud; muid asjaolusid on kirjeldatud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses.

4

(5)  Kohustuslike testide osas viitavad Belgia ametiasutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 999/2001, milles sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad. EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.

5

(6)  Riigiabi nr N 21/02 – Belgia – Kohustuslike TSE testide kulude kandmine.

6

(7)  Vastavalt määrusele (EÜ) nr 999/2001 teeb Belgia TSE kiirtestid igale üle 30 kuu vanusele tapmisele toodavale veisele ja igale üle 24 kuu vanusele hädatapmisele kuuluvale veisele. Alates 1. juulist 2001 tehakse TSE test ka igale üle 24 kuu vanuse veise korjusele.

7

(8)  EÜT C 324, 24.12.2002, lk 2.

8

(9)  Moniteur belge (edaspidi „MB”), 8.11.2004, lk 75290.

9

Moniteur belge

MB

(10)  Vastavalt TSE suunistele ei tohi kogu riigiabi alates 2003. aasta 1. jaanuarist ületada 40 eurot.

10

(11)  Vt ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse põhjenduses 25 toodud tabel.

11

(12)  ELT L 1, 3.1.2004, lk 1.

12

(13)  ELT C 105, 30.4.2005, lk 3.

13

(14)  MB, 21.11.2005, lk 49941.

14

MB

(15)  MB, 21.11.2005, lk 49918.

15

MB

(16)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.

16

(17)  Euroopa Kohtu 5. veebruari 1976. aasta otsus kohtuasjas 87/75: Bresciani vs. Amministrazione Italiana delle Finanze (EKL 1976, lk 129, punkt 10) ja 15. detsembri 1993. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-277–91, C-318/91 ja C-319/91: Ligur Carni Srl jt vs. Unità Sanitaria Locale n. XV di Genova jt (EKL 1993, lk I-6621, punktid 29–31).

17

vs

vs

(18)  Üldkohtu 18. detsembri 2008. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-211/04 ja T-215/04: Government of Gibraltar ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik vs. komisjon (EKL 2008, lk II-3745, punktid 143–146).

18

vs

(19)  Näiteks toob Belgia Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, mille artikkel 27 ning IV ja V lisa kohustavad liikmesriike korraldama tasude kogumist teatavate kontrollide rahastamiseks.

19

(20)  Euroopa Kohtu 20. novembri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-126/01: Ministère de l’Économie, des Finances et de l’Industrie vs. GEMO SA (EKL 2003, lk I-13769).

20

vs

(21)  Euroopa Kohtu 11. märtsi 1992. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 ja C-83/90: Compagnie commerciale de l’Ouest jt vs. Receveur principal des douanes de La Pallice Port (EKL 1992, lk I-1847, punkt 35); 2. augusti 1993. aasta otsus kohtuasjas C-266/91: Celulose Beira Industrial SA vs. Fazenda Pública (EKL 1993, lk I-4337, punkt 21); 11. juuni 1992. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-149/91 ja C-150/91: Sanders Adour jt vs. Directeur des services fiscaux des Pyrenées-Atlantiques (EKL 1992, lk I-3899, punkt 27) ja 16. detsembri 1992. aasta otsus kohtuasjas C-17/91: Lornoy vs. Belgia riik (EKL 1992, lk I-6523, punkt 32).

21

vs

vs

vs

vs

(22)  ELT C 319, 27.12.2006, lk 1.

22

(23)  Need sissemaksed ja teenustasud kiideti otsusega N 9/05 ja N 10/05 heaks.

23

(24)  Need kulud hõlmavad laboratooriumikulusid, riigiasutuse huvides analüüse tegevate veterinaaride kulusid ja proovivõtmiskomplekte.

24

(25)  ELT L 325, 28.10.2004, lk 4.

25

(26)  Allikas: www.birb.be

26

(27)  MB, 18.2.2000, lk 5053.

27

MB

(28)  Vt 4. veebruari 2000. aasta seaduse artikkel 10.

28

(29)  MB, 24.3.1954, lk 2210.

29

MB

(30)  Vt eelkõige otsuse N 9/05 ja N 10/05 põhjendus 73, milles on märgitud, et „komisjon on alati leidnud, et toote tootmise või turuleviimisega otseselt seotud kohustuslike kontrollide riigipoolne rahastamine kujutab endast valikulist eelist nendele ettevõtjatele”.

30

(31)  Vt TSE suunised, näiteks punktid 7 ja 12.

31

(32)  Belgia osa liidu põllumajandustoodangus oli 2004. aastal 2,1 % (allikas: L’agriculture dans l’UE-Informations statistiques et économiques 2005).

32

L’agriculture dans l’UE-Informations statistiques et économiques 2005

(33)  Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale näitab ettevõtja konkurentsiseisundi tugevnemine riigiabi andmise tulemusena tavaliselt konkurentsimoonutust võrreldes teiste konkureerivate ettevõtjatega, kes seda abi ei saa (Euroopa Kohtu 17. septembri 1980. aasta otsus kohtuasjas C-730/79: Philip Morris Holland BV vs. komisjon (EKL 1980, lk 2671, punktid 11 ja 12).

33

vs

(34)  Euroopa Kohtu 13. jaanuari 2005. aasta otsus kohtuasjas C-174/02: Streekgewest Westelijk Noord-Brabant vs. Staatssecretaris van Financiën (EKL 2005, lk I-85, punkt 25).

34

vs

(35)  Eespool, 36. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Streekgewest, punkt 26, ja Euroopa Kohtu 27. oktoobri 2005. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-266/04–C-270/04, C-276/04 ja C-321/04–C-325/04: Nazairdis SAS jt vs. Caisse nationale de l’organisation autonome d’assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic) (EKL 2005, lk I-9481, punktid 46–49).

35

vs

(36)  Euroopa Kohtu 15. juuni 2006. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-393/04 ja C-41/05: Air Liquide vs. Ville de Seraing ja Province de Liège (EKL 2006, lk I-5293, punkt 46) ja eespool, 36. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Streekgewest, punkt 28.

36

vs

(37)  Euroopa Kohtu 25. juuni 1970. aasta otsus kohtuasjas 47/69: Prantsusmaa vs. komisjon (EKL 1970, lk 487, punktid 17, 20 ja 21.

37

vs

(38)  Vt otsuse N 9/05 ja N 10/05 põhjendus 100 jj.

38

(39)  EÜT C 28, 1.2.2000, lk 2.

39

(40)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22.

40

(41)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

41

(42)  Vt ajavahemiku 2007–2013 põllumajandussuuniste punkt 194c.

42

(43)  Nõukogu 21. detsembri 1982. aasta direktiiv 82/894/EMÜ ühendusesisese loomahaigustest teatamise kohta (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 58).

43

(44)  Vt määrus (EÜ) nr 999/2001.

44

(45)  Euroopa Kohtu 4. aprilli 1995. aasta otsus kohtuasjas C-348/93: komisjon vs. Itaalia (EKL 1995, lk I-673, punkt 27).

45

vs

(46)  Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikkel 14.

46

(47)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

47

---