# Euroopa Liidu L 298/2011

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2011.298.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 298 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide16. november 2011 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2011.298.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 298

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide16. november 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1149/2011, 21. oktoober 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1149/2011, 21. oktoober 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1149/2011,

21. oktoober 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et säilitada Euroopas lennuohutuse ühtne kõrge tase, on vaja muuta kehtivaid nõudeid ja menetlusi, mis on seotud õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkusega ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimisega, eriti selleks, et ajakohastada koolitus- ja eksamineerimisnõudeid ning teadmiste- ja kogemustealaseid nõudeid, mis peavad olema täidetud lennundustehnilise töötaja loa väljaandmiseks, ning et kohandada kõnealuseid nõudeid vastavalt eri õhusõidukiliikide keerukusele. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et säilitada Euroopas lennuohutuse ühtne kõrge tase, on vaja muuta kehtivaid nõudeid ja menetlusi, mis on seotud õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkusega ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimisega, eriti selleks, et ajakohastada koolitus- ja eksamineerimisnõudeid ning teadmiste- ja kogemustealaseid nõudeid, mis peavad olema täidetud lennundustehnilise töötaja loa väljaandmiseks, ning et kohandada kõnealuseid nõudeid vastavalt eri õhusõidukiliikide keerukusele.

| (2) | Komisjoni määrust (EÜ) nr 2042/2003 (2) tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrust (EÜ) nr 2042/2003 (2) tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed põhinevad Euroopa Lennundusohutusameti (edaspidi „amet”) arvamustel, (3) mis on esitatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 17 lõike 2 punktiga b ja artikli 19 lõikega 1. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed põhinevad Euroopa Lennundusohutusameti (edaspidi „amet”) arvamustel, (3) mis on esitatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 17 lõike 2 punktiga b ja artikli 19 lõikega 1.

| (4) | Käesoleva määrusega kehtestatud B3-kategooria lennundustehnilise töötaja loa saamise tingimustele vastavale personalile, samuti koolitus- ja hooldusorganisatsioonidele ning liikmesriikide pädevatele asutustele on vaja anda piisavalt aega uue õigusraamistikuga kohanemiseks. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega kehtestatud B3-kategooria lennundustehnilise töötaja loa saamise tingimustele vastavale personalile, samuti koolitus- ja hooldusorganisatsioonidele ning liikmesriikide pädevatele asutustele on vaja anda piisavalt aega uue õigusraamistikuga kohanemiseks.

| (5) | Kuna kergõhusõidukid ei ole nii keerukad, võib olla asjakohane kindlaks määrata selliste õhusõidukite hooldamisega tegeleva personali litsentseerimise lihtne ja proportsionaalne süsteem. Ametil peaks võimaldama jätkata sellekohast tööd ja liikmesriikidel peaks võimaldama jätkata vastavate siseriiklike lubade kasutamist. |
| --- | --- |

(5)

Kuna kergõhusõidukid ei ole nii keerukad, võib olla asjakohane kindlaks määrata selliste õhusõidukite hooldamisega tegeleva personali litsentseerimise lihtne ja proportsionaalne süsteem. Ametil peaks võimaldama jätkata sellekohast tööd ja liikmesriikidel peaks võimaldama jätkata vastavate siseriiklike lubade kasutamist.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2042/2003 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklile 5 lisatakse järgmised lõiked:
  „3.   Lennundustehnilistel töötajatel, kellele on antud luba III lisa (66. osa) kohaselt mingis kategoorias/alamkategoorias, loetakse olevat kõnealuse lisa jaotise 66.A.20 punktis a kirjeldatud õigused, mis vastavad kõnealusele kategooriale/alamkategooriale. Loale uue kategooria/alamkategooria lisamisel loetakse kõnealuste uute õiguste saamiseks vajalikud teadmistealased baasnõuded täidetuks.
  4.   Volitatud lennundustehnilised töötajad, kellele antud luba hõlmab õhusõidukeid, mille puhul ei nõuta eraldi tüübipädevust, võivad jätkuvalt kasutada oma õigusi kuni loa järgmise taastamise või muutmiseni seni, kuni loale kantakse III lisa (66. osa) jaotises 66.B.125 kirjeldatud menetluse kohaselt kõnealuse lisa jaotises 66.A.45 kindlaksmääratud tüübipädevusmärked.
  5.   Enne käesoleva määruse kohaldamist kohaldatud nõuetele vastavad muutmisaruanded ja eksami boonuspunktide aruanded loetakse käesolevale määrusele vastavaks.
  6.   Kuna käesolevas määruses sätestatakse nõuded seoses volitatud lennundustehniliste töötajatega, kes käitavad






  i) | muid õhusõidukeid kui lennukid ja kopterid, |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklile 5 lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Lennundustehnilistel töötajatel, kellele on antud luba III lisa (66. osa) kohaselt mingis kategoorias/alamkategoorias, loetakse olevat kõnealuse lisa jaotise 66.A.20 punktis a kirjeldatud õigused, mis vastavad kõnealusele kategooriale/alamkategooriale. Loale uue kategooria/alamkategooria lisamisel loetakse kõnealuste uute õiguste saamiseks vajalikud teadmistealased baasnõuded täidetuks.

4.   Volitatud lennundustehnilised töötajad, kellele antud luba hõlmab õhusõidukeid, mille puhul ei nõuta eraldi tüübipädevust, võivad jätkuvalt kasutada oma õigusi kuni loa järgmise taastamise või muutmiseni seni, kuni loale kantakse III lisa (66. osa) jaotises 66.B.125 kirjeldatud menetluse kohaselt kõnealuse lisa jaotises 66.A.45 kindlaksmääratud tüübipädevusmärked.

5.   Enne käesoleva määruse kohaldamist kohaldatud nõuetele vastavad muutmisaruanded ja eksami boonuspunktide aruanded loetakse käesolevale määrusele vastavaks.

6.   Kuna käesolevas määruses sätestatakse nõuded seoses volitatud lennundustehniliste töötajatega, kes käitavad

i)

muid õhusõidukeid kui lennukid ja kopterid,

| ii) | õhusõidukikomponente, |
| --- | --- |

ii)

õhusõidukikomponente,

kohaldatakse kuni käesoleva määruse jõustumiseni jätkuvalt nõudeid, mis kehtivad asjaomases liikmesriigis, v.a väljaspool ELi asuvad hooldusorganisatsioonid, kelle puhul kinnitab nõuded amet.”

| 2) | Artiklile 6 lisatakse järgmised lõiked:
  „3.   Enne käesoleva määruse kohaldamist kohaldatud nõuetele vastavat baaskoolitust võib alustada ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva. Kõnealuse koolituse ühe osana teostatav baasteadmiste kontroll võib vastata enne käesoleva määruse kohaldamist kohaldatud nõuetele.
  4.   Baasteadmiste kontrolli, mis vastab enne käesoleva määruse kohaldamist kohaldatud nõuetele ning mida teeb pädev asutus või IV lisa (147. osa) kohaselt sertifitseeritud hoolduskoolitusorganisatsioon, kuid mis ei ole baaskoolituse osa, võib teha ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva.
  5.   Enne käesoleva määruse kohaldamist kohaldatud nõuetele vastavat tüübikoolitust ja tüübieksameid alustatakse ning need lõpetatakse hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva.” |
| --- | --- |

2)

Artiklile 6 lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Enne käesoleva määruse kohaldamist kohaldatud nõuetele vastavat baaskoolitust võib alustada ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva. Kõnealuse koolituse ühe osana teostatav baasteadmiste kontroll võib vastata enne käesoleva määruse kohaldamist kohaldatud nõuetele.

4.   Baasteadmiste kontrolli, mis vastab enne käesoleva määruse kohaldamist kohaldatud nõuetele ning mida teeb pädev asutus või IV lisa (147. osa) kohaselt sertifitseeritud hoolduskoolitusorganisatsioon, kuid mis ei ole baaskoolituse osa, võib teha ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva.

5.   Enne käesoleva määruse kohaldamist kohaldatud nõuetele vastavat tüübikoolitust ja tüübieksameid alustatakse ning need lõpetatakse hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva.”

| 3) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  i) | lõikele 3 lisatakse punktid h ja i:






  „h) | selliste kolbmootoriga hermetiseerimata lennukite hoolduse puhul, mille maksimaalne stardimass on kuni 2 000 kg ja mida ei kasutata ärilises lennutranspordis:






  i) | kuni 28. septembrini 2012 nõuet, mille kohaselt peavad pädevad asutused andma lennundustehnilise töötaja loa välja kooskõlas III lisaga (66. osa), kui tegemist on uue loaga või vastavalt kõnealuse lisa jaotisele 66.A.70 muudetud loaga; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

i)

lõikele 3 lisatakse punktid h ja i:

„h)

selliste kolbmootoriga hermetiseerimata lennukite hoolduse puhul, mille maksimaalne stardimass on kuni 2 000 kg ja mida ei kasutata ärilises lennutranspordis:

i)

kuni 28. septembrini 2012 nõuet, mille kohaselt peavad pädevad asutused andma lennundustehnilise töötaja loa välja kooskõlas III lisaga (66. osa), kui tegemist on uue loaga või vastavalt kõnealuse lisa jaotisele 66.A.70 muudetud loaga;

| ii) | kuni 28. septembrini 2014 nõuet, mille kohaselt peavad volitatud lennundustehnilised töötajad olema sertifitseeritud kooskõlas III lisaga (66. osa) ning mis sisaldub järgmistes sätetes:






  — | I lisa (M osa) jaotise M.A.606 punkt g ja jaotise M.A.801 punkti b alapunkt 2; |
| --- | --- | --- |

ii)

kuni 28. septembrini 2014 nõuet, mille kohaselt peavad volitatud lennundustehnilised töötajad olema sertifitseeritud kooskõlas III lisaga (66. osa) ning mis sisaldub järgmistes sätetes:

—

I lisa (M osa) jaotise M.A.606 punkt g ja jaotise M.A.801 punkti b alapunkt 2;

| — | II lisa (145. osa) jaotise 145.A.30 punktid g ja h; |
| --- | --- |

—

II lisa (145. osa) jaotise 145.A.30 punktid g ja h;

| i) | ärilises lennutranspordis mittekasutatavate ELA1 lennukite hoolduse puhul kuni 28. septembrini 2015:






  i) | nõuet, mille kohaselt peavad pädevad asutused andma lennundustehnilise töötaja loa välja kooskõlas III lisaga (66. osa), kui tegemist on uue loaga või vastavalt kõnealuse lisa jaotisele 66.A.70 muudetud loaga; |
| --- | --- | --- |

i)

ärilises lennutranspordis mittekasutatavate ELA1 lennukite hoolduse puhul kuni 28. septembrini 2015:

i)

nõuet, mille kohaselt peavad pädevad asutused andma lennundustehnilise töötaja loa välja kooskõlas III lisaga (66. osa), kui tegemist on uue loaga või vastavalt kõnealuse lisa jaotisele 66.A.70 muudetud loaga;

| ii) | nõuet, mille kohaselt peavad volitatud lennundustehnilised töötajad olema sertifitseeritud kooskõlas III lisaga (66. osa) ning mis sisaldub järgmistes sätetes:






  — | I lisa (M osa) jaotise M.A.606 punkt g ja jaotise M.A.801 punkti b alapunkt 2; |
| --- | --- | --- |

ii)

nõuet, mille kohaselt peavad volitatud lennundustehnilised töötajad olema sertifitseeritud kooskõlas III lisaga (66. osa) ning mis sisaldub järgmistes sätetes:

—

I lisa (M osa) jaotise M.A.606 punkt g ja jaotise M.A.801 punkti b alapunkt 2;

| — | II lisa (145. osa) jaotise 145.A.30 punktid g ja h.”; |
| --- | --- |

—

II lisa (145. osa) jaotise 145.A.30 punktid g ja h.”;

| ii) | lõike 7 punkt e jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

lõike 7 punkt e jäetakse välja;

| iii) | lisatakse lõiked 8 ja 9:
  „8.   III lisa (66. osa) jaotistes 66.A.25 ja 66.A.30 ning III liites sätestatud, enne käesoleva määruse kohaldamist sooritatud baasteadmiste kontrolli, põhikogemuste omandamise, teoreetilise tüübikoolituse ja sellekohaste eksamite, praktiliste harjutuste ja hindamiste, tüübieksamite ja töökohal tehtud koolituse tähtaegu hakatakse arvestama alates käesoleva määruse kohaldamiskuupäevast.
  9.   Amet esitab komisjonile arvamuse, sh ettepanekud ELA1 lennukite ning muude kui lennukite ja kopterite hooldusega tegelevatele lennundustehnilistele töötajatele lubade väljaandmise lihtsa ja proportsionaalse süsteemi kohta.” |
| --- | --- |

iii)

lisatakse lõiked 8 ja 9:

„8.   III lisa (66. osa) jaotistes 66.A.25 ja 66.A.30 ning III liites sätestatud, enne käesoleva määruse kohaldamist sooritatud baasteadmiste kontrolli, põhikogemuste omandamise, teoreetilise tüübikoolituse ja sellekohaste eksamite, praktiliste harjutuste ja hindamiste, tüübieksamite ja töökohal tehtud koolituse tähtaegu hakatakse arvestama alates käesoleva määruse kohaldamiskuupäevast.

9.   Amet esitab komisjonile arvamuse, sh ettepanekud ELA1 lennukite ning muude kui lennukite ja kopterite hooldusega tegelevatele lennundustehnilistele töötajatele lubade väljaandmise lihtsa ja proportsionaalse süsteemi kohta.”

| 4) | Lisatakse artikkel 8:
  „Artikkel 8
  Ameti meetmed
  1.   Amet töötab välja nõuete täitmise vastuvõetavad viisid, mida pädevad asutused, organisatsioonid ja töötajad võivad kasutada käesoleva määruse lisade sätete järgimise tõendamiseks.
  2.   Nõuete täitmise vastuvõetavate viisidega, mille amet välja annab, ei kehtestata uusi nõudeid ega muudeta leebemaks käesoleva määruse lisade nõudeid.
  3.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklite 54 ja 55 kohaldamist, loetakse juhul, kui kasutatakse ametipoolseid nõuete täitmise vastuvõetavaid viise, käesoleva määruse lisadega seotud nõuded ilma täiendava tõendamiseta täidetuks.” |
| --- | --- |

4)

Lisatakse artikkel 8:

„Artikkel 8

Ameti meetmed

1.   Amet töötab välja nõuete täitmise vastuvõetavad viisid, mida pädevad asutused, organisatsioonid ja töötajad võivad kasutada käesoleva määruse lisade sätete järgimise tõendamiseks.

2.   Nõuete täitmise vastuvõetavate viisidega, mille amet välja annab, ei kehtestata uusi nõudeid ega muudeta leebemaks käesoleva määruse lisade nõudeid.

3.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklite 54 ja 55 kohaldamist, loetakse juhul, kui kasutatakse ametipoolseid nõuete täitmise vastuvõetavaid viise, käesoleva määruse lisadega seotud nõuded ilma täiendava tõendamiseta täidetuks.”

| 5) | I lisa (M osa), II lisa (145. osa), III lisa (66. osa) ja IV lisa (147. osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

5)

I lisa (M osa), II lisa (145. osa), III lisa (66. osa) ja IV lisa (147. osa) muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust hakatakse kohaldama Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneva üheksanda kuu esimesel päeval, v.a artikli 1 punkti 3 alapunkt i, mida hakatakse kohaldama avaldamisele järgneval päeval.

Sertifikaadid ja tõendid, mis on I lisa (M osa), II lisa (145. osa), III lisa (66. osa) või IV lisa (147. osa) kohaselt välja antud enne käesoleva määruse kohaldamist, kehtivad kuni nende muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamiseni.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. oktoober 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 315, 28.11.2003, lk 1.

2

(3)  EASA arvamus nr 05/2008, mis käsitleb teadmiste- ja kogemustealastele nõuetele vastamise tõendamise tähtaega (Time limit for demonstrating compliance with knowledge and experience requirements); arvamus nr 04/2009, mis käsitleb mittekeerukaid õhusõidukeid käitava lennundustehnilise töötaja luba (aircraft maintenance license for non-complex aircraft), ja arvamus nr 05/2009, mis käsitleb selliseid valdkondi nagu B1- ja B2-kategooria lennundustehnilise töötaja luba, tüübi- ja rühmapädevus ning tüübipädevuskoolitus (privileges of B1 and B2 aircraft maintenance license, type and group ratings and type rating training).

3

Time limit for demonstrating compliance with knowledge and experience requirements

aircraft maintenance license for non-complex aircraft

privileges of B1 and B2 aircraft maintenance license, type and group ratings and type rating training

---

LISA

| 1. | Määruse (EÜ) nr 2042/2003 I lisa (M osa) jaotis M.B.103 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1.

Määruse (EÜ) nr 2042/2003 I lisa (M osa) jaotis M.B.103 jäetakse välja.

| 2. | Määruse (EÜ) nr 2042/2003 II lisa (145. osa) muudetakse järgmiselt.






  1) | Sisukord asendatakse järgmisega:
  „SISUKORD

  145.1   Üldsätted


  A JAGU –   TEHNILISED NÕUDED







  145.A.10 | Reguleerimisala |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Määruse (EÜ) nr 2042/2003 II lisa (145. osa) muudetakse järgmiselt.

1)

Sisukord asendatakse järgmisega:

„SISUKORD

145.1   Üldsätted

A JAGU –   TEHNILISED NÕUDED

145.A.10

| 145.A.15 | Taotlemine |
| --- | --- |

145.A.15

| 145.A.20 | Sertifikaadi tingimused |
| --- | --- |

145.A.20

| 145.A.25 | Nõuded tööruumidele |
| --- | --- |

145.A.25

| 145.A.30 | Nõuded töötajatele |
| --- | --- |

145.A.30

| 145.A.35 | Volitatud lennundustehnilised töötajad ja tugitöötajad |
| --- | --- |

145.A.35

| 145.A.40 | Seadmed, tööriistad ja materjalid |
| --- | --- |

145.A.40

| 145.A.42 | Komponentide vastuvõtmine |
| --- | --- |

145.A.42

| 145.A.45 | Tehnilised normdokumendid |
| --- | --- |

145.A.45

| 145.A.47 | Hoolduse planeerimine |
| --- | --- |

145.A.47

| 145.A.50 | Hooldustõendite väljaandmine |
| --- | --- |

145.A.50

| 145.A.55 | Hooldustööde dokumendid |
| --- | --- |

145.A.55

| 145.A.60 | Juhtumitest teatamine |
| --- | --- |

145.A.60

| 145.A.65 | Ohutuse- ja kvaliteedipoliitika, hooldustööde tegemise kord ning kvaliteedi tagamise kord |
| --- | --- |

145.A.65

| 145.A.70 | Hooldusorganisatsiooni käsiraamat |
| --- | --- |

145.A.70

| 145.A.75 | Organisatsiooni õigused |
| --- | --- |

145.A.75

| 145.A.80 | Organisatsiooni piirangud |
| --- | --- |

145.A.80

| 145.A.85 | Muudatused organisatsioonis |
| --- | --- |

145.A.85

| 145.A.90 | Organisatsiooni sertifikaadi kehtivuse kestvus |
| --- | --- |

145.A.90

| 145.A.95 | Puudused |
| --- | --- |

145.A.95

B JAGU –   MENETLUSKORD PÄDEVATELE ASUTUSTELE

| 145.B.1 | Reguleerimisala |
| --- | --- |

145.B.1

| 145.B.10 | Pädev asutus |
| --- | --- |

145.B.10

| 145.B.15 | Mitmes liikmesriigis asuvad organisatsioonid |
| --- | --- |

145.B.15

| 145.B.20 | Esialgne tegevusluba |
| --- | --- |

145.B.20

| 145.B.25 | Sertifikaadi väljaandmine |
| --- | --- |

145.B.25

| 145.B.30 | Sertifikaadi pikendamine |
| --- | --- |

145.B.30

| 145.B.35 | Muudatused |
| --- | --- |

145.B.35

| 145.B.40 | Muudatused hooldusorganisatsiooni käsiraamatus |
| --- | --- |

145.B.40

| 145.B.45 | Sertifikaatide kehtetuks tunnistamine, peatamine ja nendele piirangute kehtestamine |
| --- | --- |

145.B.45

| 145.B.50 | Puudused |
| --- | --- |

145.B.50

| 145.B.55 | Dokumentide säilitamine |
| --- | --- |

145.B.55

| 145.B.60 | Erandid |
| --- | --- |

145.B.60

| I liide – | Käitamissertifikaat – EASA vorm 1 |
| --- | --- |

I liide –

| II liide – | Klassi- ja pädevussüsteem I lisa (osa M) F alajaos ja II lisas (145. osa) osutatud hooldusorganisatsioonide sertifitseerimiseks |
| --- | --- |

II liide –

| III liide – | II lisas (145. osa) osutatud hooldusorganisatsiooni sertifikaadi näidis |
| --- | --- |

III liide –

| IV liide – | Jaotise 145.A.30 punkti j alapunktides 1 ja 2 osutatud kvalifitseerimata töötajate kasutamise tingimused vastavalt III lisale (66. osa)” |
| --- | --- |

IV liide –

| 2) | Jaotist 145.A.30 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktis f asendatakse tekst „kellel on 66. osa järgi B1-kategooria kvalifikatsioon” järgmisega: „kellel on III lisa (66. osa) kohane B1- või B3-kategooria kvalifikatsioon”; |
| --- | --- | --- |

2)

Jaotist 145.A.30 muudetakse järgmiselt:

i)

punktis f asendatakse tekst „kellel on 66. osa järgi B1-kategooria kvalifikatsioon” järgmisega: „kellel on III lisa (66. osa) kohane B1- või B3-kategooria kvalifikatsioon”;

| ii) | punkt g asendatakse järgmisega






  „g) | Kui punktis j ei ole sätestatud teisiti, peavad igal õhusõidukeid hooldaval organisatsioonil olema liinihoolduseks asjaomase õhusõidukitüübipädevusega volitatud lennundustehnilised töötajad, kellel on III lisa (66. osa) ja jaotise 145.A.35 kohane B1-, B2- või B3-kategooria kvalifikatsioon (vastavalt vajadusele).
  Peale selle võib õhusõidukeid hooldav organisatsioon kasutada väiksemateks plaanijärgseteks liinihooldustöödeks ja lihtsamate defektide kõrvaldamiseks asjakohase koolituse saanud volitatud lennundustehnilisi töötajaid, kellel on jaotise 66.A.20 punkti a alapunktis 1 ja jaotise 66.A.20 punkti a alapunkti 3 alapunktis ii kirjeldatud õigused ning III lisa (66. osa) ja jaotise 145.A.35 kohane kvalifikatsioon. Selliste volitatud lennundustehniliste töötajate olemasolu ei tähenda, et puudub vajadus B1-, B2- või B3-kategooria kvalifikatsiooniga (vastavalt vajadusele) lennundustehniliste töötajate järele;” |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt g asendatakse järgmisega

„g)

Kui punktis j ei ole sätestatud teisiti, peavad igal õhusõidukeid hooldaval organisatsioonil olema liinihoolduseks asjaomase õhusõidukitüübipädevusega volitatud lennundustehnilised töötajad, kellel on III lisa (66. osa) ja jaotise 145.A.35 kohane B1-, B2- või B3-kategooria kvalifikatsioon (vastavalt vajadusele).

Peale selle võib õhusõidukeid hooldav organisatsioon kasutada väiksemateks plaanijärgseteks liinihooldustöödeks ja lihtsamate defektide kõrvaldamiseks asjakohase koolituse saanud volitatud lennundustehnilisi töötajaid, kellel on jaotise 66.A.20 punkti a alapunktis 1 ja jaotise 66.A.20 punkti a alapunkti 3 alapunktis ii kirjeldatud õigused ning III lisa (66. osa) ja jaotise 145.A.35 kohane kvalifikatsioon. Selliste volitatud lennundustehniliste töötajate olemasolu ei tähenda, et puudub vajadus B1-, B2- või B3-kategooria kvalifikatsiooniga (vastavalt vajadusele) lennundustehniliste töötajate järele;”

| iii) | punkti h alapunktis 1 asendatakse tekst „B1- ja B2-kategooria kvalifikatsiooniga” järgmisega: „vastavalt vajadusele kas B1- või B2-kategooria kvalifikatsiooniga”; |
| --- | --- |

iii)

punkti h alapunktis 1 asendatakse tekst „B1- ja B2-kategooria kvalifikatsiooniga” järgmisega: „vastavalt vajadusele kas B1- või B2-kategooria kvalifikatsiooniga”;

| iv) | punkti h alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | olema muude õhusõidukite kui suurte õhusõidukite baashoolduseks kas:






  i) | asjaomase õhusõidukitüübipädevuse ja III lisa (66. osa) ja jaotise 145.A.35 kohase B1-, B2- või B3-kategooria kvalifikatsiooniga (vastavalt vajadusele) volitatud lennundustehnilised töötajad või |
| --- | --- | --- | --- |

iv)

punkti h alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

olema muude õhusõidukite kui suurte õhusõidukite baashoolduseks kas:

i)

asjaomase õhusõidukitüübipädevuse ja III lisa (66. osa) ja jaotise 145.A.35 kohase B1-, B2- või B3-kategooria kvalifikatsiooniga (vastavalt vajadusele) volitatud lennundustehnilised töötajad või

| ii) | asjaomase õhusõidukitüübipädevuse ja C-kategooria kvalifikatsiooniga volitatud lennundustehnilised töötajad, keda abistavad jaotise 145.A.35 punkti a alapunktis i kindlaksmääratud tugitöötajad.”; |
| --- | --- |

ii)

asjaomase õhusõidukitüübipädevuse ja C-kategooria kvalifikatsiooniga volitatud lennundustehnilised töötajad, keda abistavad jaotise 145.A.35 punkti a alapunktis i kindlaksmääratud tugitöötajad.”;

| v) | punktis j asendatakse tekst „Erandina punktidest g ja h” järgmisega: „Erandina punktidest g ja h ning seoses kohustusega järgida III lisa (66. osa) nõudeid”. |
| --- | --- |

v)

punktis j asendatakse tekst „Erandina punktidest g ja h” järgmisega: „Erandina punktidest g ja h ning seoses kohustusega järgida III lisa (66. osa) nõudeid”.

| 3) | Jaotist 145.A.35 muudetakse järgmiselt:






  i) | pealkiri asendatakse järgmisega „145.A.35 Volitatud lennundustehnilised töötajad ja tugitöötajad”; |
| --- | --- | --- |

3)

Jaotist 145.A.35 muudetakse järgmiselt:

i)

pealkiri asendatakse järgmisega „145.A.35 Volitatud lennundustehnilised töötajad ja tugitöötajad”;

| ii) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Lisaks jaotise 145.A.30 punktides g ja h sätestatud asjakohaste nõuete täitmisele peab organisatsioon tagama, et volitatud lennundustehnilistel töötajatel ning tugitöötajatel on olemas piisavad teadmised hooldatava õhusõiduki ja/või selle komponentide ning nendega seotud organisatsiooni kodukorra kohta. Volitatud lennundustehniliste töötajate puhul tuleb selles veenduda enne hooldustõendite väljaandmise volituse andmist või selle uuesti väljaandmist.






  i) | Tugitöötajad on need 66. osa kohast B1-, B2- ja/või B3-kategooria lennundustehnilise töötaja luba omavad töötajad, kellel on asjaomase õhusõiduki tüübipädevus, kes on seotud baashoolduse tegemisega ja kes ei pea tingimata omama hooldustõendite väljaandmise õigust. |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Lisaks jaotise 145.A.30 punktides g ja h sätestatud asjakohaste nõuete täitmisele peab organisatsioon tagama, et volitatud lennundustehnilistel töötajatel ning tugitöötajatel on olemas piisavad teadmised hooldatava õhusõiduki ja/või selle komponentide ning nendega seotud organisatsiooni kodukorra kohta. Volitatud lennundustehniliste töötajate puhul tuleb selles veenduda enne hooldustõendite väljaandmise volituse andmist või selle uuesti väljaandmist.

i)

Tugitöötajad on need 66. osa kohast B1-, B2- ja/või B3-kategooria lennundustehnilise töötaja luba omavad töötajad, kellel on asjaomase õhusõiduki tüübipädevus, kes on seotud baashoolduse tegemisega ja kes ei pea tingimata omama hooldustõendite väljaandmise õigust.

| ii) | Asjaomased õhusõidukid ja/või komponendid on hooldustõendite väljaandmise volituses kindlaksmääratud õhusõidukid või komponendid. |
| --- | --- |

ii)

Asjaomased õhusõidukid ja/või komponendid on hooldustõendite väljaandmise volituses kindlaksmääratud õhusõidukid või komponendid.

| iii) | Hooldustõendite väljaandmise volitus on luba, mille organisatsioon annab volitatud lennundustehnilistele töötajatele selle kohta, et nad võivad volituses kindlaksmääratud piiride ulatuses allkirjastada sertifitseeritud organisatsiooni nimel hooldustõendeid.”; |
| --- | --- |

iii)

Hooldustõendite väljaandmise volitus on luba, mille organisatsioon annab volitatud lennundustehnilistele töötajatele selle kohta, et nad võivad volituses kindlaksmääratud piiride ulatuses allkirjastada sertifitseeritud organisatsiooni nimel hooldustõendeid.”;

| iii) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Organisatsioon võib volitatud lennundustehnilistele töötajatele anda hooldustõendite väljaandmise volituse üksnes nende baas- ja alamkategooriate ning mis tahes tüübipädevuste kohta, mis on III lisa (66. osa) kohaselt loetletud lennundustehnilise töötaja loas, ja üksnes tingimusel, et see luba kehtib kogu volituse kehtivusajal ning et asjaomased volitatud lennundustehnilised töötajad täidavad pidevalt III lisa (66. osa) nõudeid, välja arvatud jaotise 145.A.30 punktis j ja jaotise 66.A.20 punkti a alapunkti 3 alapunktis ii loetletud juhtudel.”; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Organisatsioon võib volitatud lennundustehnilistele töötajatele anda hooldustõendite väljaandmise volituse üksnes nende baas- ja alamkategooriate ning mis tahes tüübipädevuste kohta, mis on III lisa (66. osa) kohaselt loetletud lennundustehnilise töötaja loas, ja üksnes tingimusel, et see luba kehtib kogu volituse kehtivusajal ning et asjaomased volitatud lennundustehnilised töötajad täidavad pidevalt III lisa (66. osa) nõudeid, välja arvatud jaotise 145.A.30 punktis j ja jaotise 66.A.20 punkti a alapunkti 3 alapunktis ii loetletud juhtudel.”;

| iv) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | Organisatsioon tagab, et kõik volitatud lennundustehnilised töötajad ning tugitöötajad on mis tahes kahe järjestikuse aasta jooksul saanud vähemalt kuuekuulise kogemuse asjaomase õhusõiduki või komponendi tegelikul hooldamisel.
  Käesolevas punktis tähendab asjaomase õhusõiduki või komponendi tegelik hooldamine seda, et vastav isik on tegutsenud asjaomase õhusõiduki või komponendi hooldamisega seotud töökeskkonnas ning kasutanud hooldustõendite väljaandmise volitusest tulenevaid õigusi ja/või teinud tegelikult hooldustöid vähemalt mõnedele asjaomase õhusõidukitüübi või -grupi süsteemidele, mis on kindlaks määratud konkreetses hooldustõendite väljaandmise volituses.”; |
| --- | --- | --- |

iv)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

Organisatsioon tagab, et kõik volitatud lennundustehnilised töötajad ning tugitöötajad on mis tahes kahe järjestikuse aasta jooksul saanud vähemalt kuuekuulise kogemuse asjaomase õhusõiduki või komponendi tegelikul hooldamisel.

Käesolevas punktis tähendab asjaomase õhusõiduki või komponendi tegelik hooldamine seda, et vastav isik on tegutsenud asjaomase õhusõiduki või komponendi hooldamisega seotud töökeskkonnas ning kasutanud hooldustõendite väljaandmise volitusest tulenevaid õigusi ja/või teinud tegelikult hooldustöid vähemalt mõnedele asjaomase õhusõidukitüübi või -grupi süsteemidele, mis on kindlaks määratud konkreetses hooldustõendite väljaandmise volituses.”;

| v) | punktides d, e, j ja m asendatakse tekst „B1- ja B2-kategooria tugitöötajad” järgmisega: „tugitöötajad”; |
| --- | --- |

v)

punktides d, e, j ja m asendatakse tekst „B1- ja B2-kategooria tugitöötajad” järgmisega: „tugitöötajad”;

| vi) | lisatakse järgmised punktid:






  „n) | A-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanik võib konkreetset tüüpi õhusõidukitele hooldustõendite väljaandmise õigusi kasutada alles siis, kui ta on edukalt läbinud A-kategooria õhusõidukite töökoolituse, mille on korraldanud II lisa (145. osa) või IV lisa (147. osa) nõuete kohaselt sertifitseeritud organisatsioon. Kõnealune koolitus peab sisaldama iga volitatud töö puhul nii praktilist kui ka teoreetilist õpet. Koolituse edukat läbimist kontrollitakse organisatsiooni korraldatud eksami ja/või praktilise hindamise kaudu töökohal. |
| --- | --- | --- |

vi)

lisatakse järgmised punktid:

„n)

A-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanik võib konkreetset tüüpi õhusõidukitele hooldustõendite väljaandmise õigusi kasutada alles siis, kui ta on edukalt läbinud A-kategooria õhusõidukite töökoolituse, mille on korraldanud II lisa (145. osa) või IV lisa (147. osa) nõuete kohaselt sertifitseeritud organisatsioon. Kõnealune koolitus peab sisaldama iga volitatud töö puhul nii praktilist kui ka teoreetilist õpet. Koolituse edukat läbimist kontrollitakse organisatsiooni korraldatud eksami ja/või praktilise hindamise kaudu töökohal.

| o) | B2-kategooria lennundustehnilise loa omanik võib kasutada III lisa (66. osa) jaotise 66.A.20 punkti a alapunkti 3 alapunktis ii kirjeldatud hooldustõendite väljaandmise õigusi alles siis, kui ta i) on edukalt läbinud A-kategooria õhusõidukite töökoolituse ja ii) omab kuus kuud tõendatud praktilist kogemust väljaantava volituse rakendusala piires. Kõnealune töökoolitus peab sisaldama iga volitatud töö puhul nii praktilist kui ka teoreetilist õpet. Koolituse edukat läbimist kontrollitakse organisatsiooni korraldatud eksami ja/või praktilise hindamise kaudu töökohal. Töökoolituse ja eksami ja/või hindamise korraldab see hooldusorganisatsioon, kes volitatud lennundustehnilise töötaja volituse välja annab. Ka praktiline kogemus tuleb omandada kõnealuses hooldusorganisatsioonis.” |
| --- | --- |

o)

B2-kategooria lennundustehnilise loa omanik võib kasutada III lisa (66. osa) jaotise 66.A.20 punkti a alapunkti 3 alapunktis ii kirjeldatud hooldustõendite väljaandmise õigusi alles siis, kui ta i) on edukalt läbinud A-kategooria õhusõidukite töökoolituse ja ii) omab kuus kuud tõendatud praktilist kogemust väljaantava volituse rakendusala piires. Kõnealune töökoolitus peab sisaldama iga volitatud töö puhul nii praktilist kui ka teoreetilist õpet. Koolituse edukat läbimist kontrollitakse organisatsiooni korraldatud eksami ja/või praktilise hindamise kaudu töökohal. Töökoolituse ja eksami ja/või hindamise korraldab see hooldusorganisatsioon, kes volitatud lennundustehnilise töötaja volituse välja annab. Ka praktiline kogemus tuleb omandada kõnealuses hooldusorganisatsioonis.”

| 4) | Jaotise 145.A.70 punkti a alapunktis 6 asendatakse tekst „B1- ja B2-kategooria tugitöötajad” järgmisega: „tugitöötajad”. |
| --- | --- |

4)

Jaotise 145.A.70 punkti a alapunktis 6 asendatakse tekst „B1- ja B2-kategooria tugitöötajad” järgmisega: „tugitöötajad”.

| 5) | Jaotis 145.B.17 jäetakse välja. |
| --- | --- |

5)

Jaotis 145.B.17 jäetakse välja.

| 6) | 145. osa IV liidet muudetakse järgmiselt:

  „IV liide

  Kvalifitseerimata töötajate kasutamise tingimused vastavalt III lisa (66. osa) jaotise 145.A.30 punkti j alapunktidele 1 ja 2

  1.   Volitatud lennundustehnilisi töötajaid, kes täidavad kõik järgmised nõuded, käsitatakse töötajatena, kes vastavad jaotise 145.A.30 punkti j alapunktide 1 ja 2 mõttele:






  a) | töötajal peab olema luba või volitatud lennundustehnilise töötaja volitus, mis on talle antud siseriiklike õigusaktide kohaselt kooskõlas ICAO 1. lisaga; |
| --- | --- | --- |

6)

145. osa IV liidet muudetakse järgmiselt:

„IV liide

Kvalifitseerimata töötajate kasutamise tingimused vastavalt III lisa (66. osa) jaotise 145.A.30 punkti j alapunktidele 1 ja 2

1.   Volitatud lennundustehnilisi töötajaid, kes täidavad kõik järgmised nõuded, käsitatakse töötajatena, kes vastavad jaotise 145.A.30 punkti j alapunktide 1 ja 2 mõttele:

a)

töötajal peab olema luba või volitatud lennundustehnilise töötaja volitus, mis on talle antud siseriiklike õigusaktide kohaselt kooskõlas ICAO 1. lisaga;

| b) | töötajal on lubatud teha üksnes neid toiminguid, mis jäävad tema siseriikliku loa või volitatud lennundustehnilise töötaja volituse rakendusalasse, olenevalt sellest, kumb neist sisaldab rangemaid piiranguid; |
| --- | --- |

b)

töötajal on lubatud teha üksnes neid toiminguid, mis jäävad tema siseriikliku loa või volitatud lennundustehnilise töötaja volituse rakendusalasse, olenevalt sellest, kumb neist sisaldab rangemaid piiranguid;

| c) | töötaja tõendab, et ta on läbinud III lisa (66. osa) I liite moodulite 9 ja 10 kohase koolituse inimfaktori ja lennundusalaste õigusaktide valdkonnas; |
| --- | --- |

c)

töötaja tõendab, et ta on läbinud III lisa (66. osa) I liite moodulite 9 ja 10 kohase koolituse inimfaktori ja lennundusalaste õigusaktide valdkonnas;

| d) | liinihoolduse puhul peab volitatud lennundustehniline töötaja tõendama, et tal on viis aastat liinihooldustööde kogemust ja baashoolduse puhul peab volitatud lennundustehniline töötaja tõendama, et tal on kaheksa aastat baashooldustööde kogemust. Need töötajad, kes on volitatud täitma ülesandeid, mis jäävad 66. osa kohase A-kategooria volitatud lennundustehnilise töötaja ülesannete piiridesse, peavad tõendama, et neil on kolm aastat hooldustööde kogemust; |
| --- | --- |

d)

liinihoolduse puhul peab volitatud lennundustehniline töötaja tõendama, et tal on viis aastat liinihooldustööde kogemust ja baashoolduse puhul peab volitatud lennundustehniline töötaja tõendama, et tal on kaheksa aastat baashooldustööde kogemust. Need töötajad, kes on volitatud täitma ülesandeid, mis jäävad 66. osa kohase A-kategooria volitatud lennundustehnilise töötaja ülesannete piiridesse, peavad tõendama, et neil on kolm aastat hooldustööde kogemust;

| e) | liinihooldusega tegelevad volitatud lennundustehnilised töötajad ja baashooldusega tegelevad tugitöötajad peavad tõendama, et nad on läbinud tüübikoolituse ning sooritanud III lisa (66. osa) III liite kohase B1-, B2- või B3-kategooria (vastavalt vajadusele) tasemel eksami iga punktis b osutatud toimingutega seotud õhusõidukitüübi kohta. Need töötajad, kes on volitatud tegema toiminguid, mis jäävad A-kategooria volitatud lennundustehnilise töötaja ülesannete piiridesse, võivad täieliku tüübikoolituse asemel läbida töökoolituse; |
| --- | --- |

e)

liinihooldusega tegelevad volitatud lennundustehnilised töötajad ja baashooldusega tegelevad tugitöötajad peavad tõendama, et nad on läbinud tüübikoolituse ning sooritanud III lisa (66. osa) III liite kohase B1-, B2- või B3-kategooria (vastavalt vajadusele) tasemel eksami iga punktis b osutatud toimingutega seotud õhusõidukitüübi kohta. Need töötajad, kes on volitatud tegema toiminguid, mis jäävad A-kategooria volitatud lennundustehnilise töötaja ülesannete piiridesse, võivad täieliku tüübikoolituse asemel läbida töökoolituse;

| f) | baashooldusega tegelevad volitatud lennundustehnilised töötajad peavad tõendama, et nad on läbinud tüübikoolituse ja sooritanud III lisa (66. osa) III liite kohase C-kategooria tasemel eksami iga punktis b osutatud toimingutega seotud õhusõidukitüübi kohta, kuid esimese õhusõidukitüübi puhul tuleb koolitus läbida ja eksam sooritada III liite kohasel B1-, B2- või B3-kategooria tasemel. |
| --- | --- |

f)

baashooldusega tegelevad volitatud lennundustehnilised töötajad peavad tõendama, et nad on läbinud tüübikoolituse ja sooritanud III lisa (66. osa) III liite kohase C-kategooria tasemel eksami iga punktis b osutatud toimingutega seotud õhusõidukitüübi kohta, kuid esimese õhusõidukitüübi puhul tuleb koolitus läbida ja eksam sooritada III liite kohasel B1-, B2- või B3-kategooria tasemel.

2.   Kaitstud õigused

| a) | Töötajad, kes omandasid õigused enne asjaomaste III lisa (66. osa) kohaste nõuete jõustumist, võivad jätkata õiguste kasutamist, ilma et nad peaksid täitma alapunkti 1 alapunktide c–f nõudeid. |
| --- | --- |

a)

Töötajad, kes omandasid õigused enne asjaomaste III lisa (66. osa) kohaste nõuete jõustumist, võivad jätkata õiguste kasutamist, ilma et nad peaksid täitma alapunkti 1 alapunktide c–f nõudeid.

| b) | Pärast seda kuupäeva peavad kõik volitatud lennundustehnilised töötajad, kes soovivad oma loa rakendusala laiendada, täitma alapunkti 1 nõuded. |
| --- | --- |

b)

Pärast seda kuupäeva peavad kõik volitatud lennundustehnilised töötajad, kes soovivad oma loa rakendusala laiendada, täitma alapunkti 1 nõuded.

| c) | Olenemata alapunkti 2 alapunkti b sätetest ei ole alapunkti 1 alapunktide c ja d nõuete täitmine täiendava tüübikoolituse puhul kohustuslik.” |
| --- | --- |

c)

Olenemata alapunkti 2 alapunkti b sätetest ei ole alapunkti 1 alapunktide c ja d nõuete täitmine täiendava tüübikoolituse puhul kohustuslik.”

| 3. | Määruse (EÜ) nr 2042/2003 III lisa (66. osa) asendatakse järgmisega:„
  III LISA

  (66. osa)

  SISUKORD

  66.1.   Pädev asutus


  A JAGU –   TEHNILISED NÕUDED

  A ALAJAGU –   LENNUNDUSTEHNILISE TÖÖTAJA LUBA






  66.A.1 | Reguleerimisala |
| --- | --- | --- |

3.

Määruse (EÜ) nr 2042/2003 III lisa (66. osa) asendatakse järgmisega:

III LISA

(66. osa)

SISUKORD

66.1.   Pädev asutus

A JAGU –   TEHNILISED NÕUDED

A ALAJAGU –   LENNUNDUSTEHNILISE TÖÖTAJA LUBA

66.A.1

| 66.A.3 | Lubade kategooriad |
| --- | --- |

66.A.3

| 66.A.5 | Õhusõidukite grupid |
| --- | --- |

66.A.5

| 66.A.10 | Taotlemine |
| --- | --- |

66.A.10

| 66.A.15 | Taotleja vanuse alampiir |
| --- | --- |

66.A.15

| 66.A.20 | Õigused |
| --- | --- |

66.A.20

| 66.A.25 | Nõutavad baasteadmised |
| --- | --- |

66.A.25

| 66.A.30 | Nõutav kogemus |
| --- | --- |

66.A.30

| 66.A.40 | Lennundustehnilise töötaja loa kehtivuse kestvus |
| --- | --- |

66.A.40

| 66.A.45 | Õhusõidukitüübipädevuse märkimine |
| --- | --- |

66.A.45

| 66.A.50 | Piirangud |
| --- | --- |

66.A.50

| 66.A.55 | Kvalifikatsiooni tõendamine |
| --- | --- |

66.A.55

| 66.A.70 | Kvalifikatsiooni muutmine |
| --- | --- |

66.A.70

B JAGU –   MENETLUSKORD PÄDEVATELE ASUTUSTELE

A ALAJAGU –   ÜLDSÄTTED

| 66.B.1 | Reguleerimisala |
| --- | --- |

66.B.1

| 66.B.10 | Pädev asutus |
| --- | --- |

66.B.10

| 66.B.20 | Dokumentide säilitamine |
| --- | --- |

66.B.20

| 66.B.25 | Vastastikune teabevahetus |
| --- | --- |

66.B.25

| 66.B.30 | Erandid |
| --- | --- |

66.B.30

B ALAJAGU –   LENNUNDUSTEHNILISE TÖÖTAJA LOA VÄLJAANDMINE

| 66.B.100 | Lennundustehniliste töötajate lubade pädeva asutuse poolt väljaandmise kord |
| --- | --- |

66.B.100

| 66.B.105 | Lennundustehniliste töötajate lubade väljaandmise kord 145. osa nõuete kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioonide kaudu |
| --- | --- |

66.B.105

| 66.B.110 | Lennundustehniliste töötajate lubade muutmise kord täiendavate baas- või alamkategooriate lisamiseks |
| --- | --- |

66.B.110

| 66.B.115 | Lennundustehniliste töötajate lubade muutmise kord täiendavate õhusõidukitüübipädevuste lisamiseks või piirangute tühistamiseks. |
| --- | --- |

66.B.115

| 66.B.120 | Lennundustehniliste töötajate lubade kehtivuse taastamise kord |
| --- | --- |

66.B.120

| 66.B.125 | Lubade ja grupipädevuse muutmise kord |
| --- | --- |

66.B.125

| 66.B.130 | Õhusõidukitüübikoolituse otsese heakskiitmise kord |
| --- | --- |

66.B.130

C ALAJAGU –   EKSAMID

| 66.B.200 | Pädeva asutuse korraldatavad eksamid |
| --- | --- |

66.B.200

D ALAJAGU –   VOLITATUD LENNUNDUSTEHNILISE TÖÖTAJA KVALIFIKATSIOONI MUUTMINE

| 66.B.300 | Üldsätted |
| --- | --- |

66.B.300

| 66.B.305 | Siseriiklike kvalifikatsioonide muutmise aruanne |
| --- | --- |

66.B.305

| 66.B.310 | Sertifitseeritud hooldusorganisatsioonide väljaantud volituste muutmise aruanded |
| --- | --- |

66.B.310

E ALAJAGU –   BOONUSPUNKTIDE ARVESTAMINE

| 66.B.400 | Üldsätted |
| --- | --- |

66.B.400

| 66.B.405 | Boonuspunktide arvestamise aruanne |
| --- | --- |

66.B.405

| 66.B.410 | Boonuspunktide kehtivus |
| --- | --- |

66.B.410

F ALAJAGU –   PIDEV JÄRELEVALVE

| 66.B.500 | Lennundustehnilise töötaja loa kehtetuks tunnistamine, peatamine või sellele piirangute kehtestamine |
| --- | --- |

66.B.500

LIITED

| I liide – | Nõutavad baasteadmised |
| --- | --- |

I liide –

| II liide – | Baasteadmiste eksami nõuded |
| --- | --- |

II liide –

| III liide – | Õhusõidukitüübi alase koolituse ja eksami nõuded – Väljaõpe töökohal |
| --- | --- |

III liide –

| IV liide – | Lennundustehnilise töötaja loa rakendusala laiendamiseks nõutav kogemus |
| --- | --- |

IV liide –

| V liide – | EASA vorm 19 – Taotluse vorm |
| --- | --- |

V liide –

| VI liide – | EASA vorm 26 – III lisa (66. osa) kohane lennundustehnilise töötaja luba |
| --- | --- |

VI liide –

66.1   Pädev asutus

| a) | Käesolevas lisas (66. osa) tähendab pädev asutus järgmist:






  1. | liikmesriigi määratud ametiasutus, kuhu esitatakse esmane taotlus lennundustehnilise töötaja loa saamiseks, või |
| --- | --- | --- |

a)

Käesolevas lisas (66. osa) tähendab pädev asutus järgmist:

1.

liikmesriigi määratud ametiasutus, kuhu esitatakse esmane taotlus lennundustehnilise töötaja loa saamiseks, või

| 2. | mõne muu liikmesriigi (kui tegemist on muu liikmesriigiga) määratud ametiasutus vastavalt punktis 1 osutatud ametiasutusega sõlmitud kokkuleppele. Sel juhul tunnistatakse alapunktis 1 osutatud luba kehtetuks, kõik jaotises 66.B.20 nimetatud dokumendid kantakse üle ja nende dokumentide alusel antakse välja uus luba. |
| --- | --- |

2.

mõne muu liikmesriigi (kui tegemist on muu liikmesriigiga) määratud ametiasutus vastavalt punktis 1 osutatud ametiasutusega sõlmitud kokkuleppele. Sel juhul tunnistatakse alapunktis 1 osutatud luba kehtetuks, kõik jaotises 66.B.20 nimetatud dokumendid kantakse üle ja nende dokumentide alusel antakse välja uus luba.

| b) | Pädev astus vastutab selle eest, et määrata kindlaks järgmine:






  1. | õhusõidukitüüpide loetelu ja |
| --- | --- | --- |

b)

Pädev astus vastutab selle eest, et määrata kindlaks järgmine:

1.

õhusõidukitüüpide loetelu ja

| 2. | missuguse õhusõidukitüübipädevuse alla iga plaaneri/mootori kombinatsioon kuulub. |
| --- | --- |

2.

missuguse õhusõidukitüübipädevuse alla iga plaaneri/mootori kombinatsioon kuulub.

A   JAGU

TEHNILISED NÕUDED

A   ALAJAGU

LENNUNDUSTEHNILISE TÖÖTAJA LUBA

66.A.1   Reguleerimisala

Käesolevas jaos esitatakse lennundustehnilise töötaja loa määratlus ning sätestatakse nõuded lennundustehnilise töötaja loa taotlemiseks, väljaandmiseks ja selle kehtivuse pikendamiseks.

66.A.3   Lubade kategooriad

| a) | Lennundustehniliste töötajate load jagunevad järgmisteks kategooriateks:






  — | A-kategooria |
| --- | --- | --- |

a)

Lennundustehniliste töötajate load jagunevad järgmisteks kategooriateks:

—

A-kategooria

| — | B1-kategooria |
| --- | --- |

—

B1-kategooria

| — | B2-kategooria |
| --- | --- |

—

B2-kategooria

| — | B3-kategooria |
| --- | --- |

—

B3-kategooria

| — | C-kategooria |
| --- | --- |

—

C-kategooria

| b) | A- ja B1-kategooria on lennukite, kopterite ning turbiin- ja kolbmootorite kombinatsioonide alusel jagatud alamkategooriateks. Need alamkategooriad on järgmised:






  — | A1 ja B1.1: turbiinmootoriga lennukid |
| --- | --- | --- |

b)

A- ja B1-kategooria on lennukite, kopterite ning turbiin- ja kolbmootorite kombinatsioonide alusel jagatud alamkategooriateks. Need alamkategooriad on järgmised:

—

A1 ja B1.1: turbiinmootoriga lennukid

| — | A2 ja B1.2: kolbmootoriga lennukid |
| --- | --- |

—

A2 ja B1.2: kolbmootoriga lennukid

| — | A3 ja B1.3: turbiinmootoriga kopterid |
| --- | --- |

—

A3 ja B1.3: turbiinmootoriga kopterid

| — | A4 ja B1.4: kolbmootoriga kopterid |
| --- | --- |

—

A4 ja B1.4: kolbmootoriga kopterid

| c) | B3-kategooria hõlmab kolbmootoriga hermetiseerimata lennukeid maksimaalse stardimassiga kuni 2 000 kg. |
| --- | --- |

c)

B3-kategooria hõlmab kolbmootoriga hermetiseerimata lennukeid maksimaalse stardimassiga kuni 2 000 kg.

66.A.5   Õhusõidukite grupid

Lennundustehnilise töötaja loa pädevuse kindlaksmääramiseks liigitatakse õhusõidukid järgmistesse gruppidesse:

| 1. | grupp 1: keerukad mootoriga õhusõidukid ja mitme mootoriga kopterid ning lennukid, mille suurim lubatud lennukõrgus ületab lennutasandi FL290, elektroonilise juhtimissüsteemiga õhusõidukid ja muud õhusõidukid, mille puhul amet nõuab õhusõidukitüübipädevuse olemasolu; |
| --- | --- |

1.

grupp 1: keerukad mootoriga õhusõidukid ja mitme mootoriga kopterid ning lennukid, mille suurim lubatud lennukõrgus ületab lennutasandi FL290, elektroonilise juhtimissüsteemiga õhusõidukid ja muud õhusõidukid, mille puhul amet nõuab õhusõidukitüübipädevuse olemasolu;

| 2. | grupp 2: õhusõidukid (v.a gruppi 1 kuuluvad õhusõidukid), mis kuuluvad järgmistesse alamgruppidesse:






  — | alamgrupp 2a: ühe mootoriga turbopropellerlennukid, |
| --- | --- | --- |

2.

grupp 2: õhusõidukid (v.a gruppi 1 kuuluvad õhusõidukid), mis kuuluvad järgmistesse alamgruppidesse:

—

alamgrupp 2a: ühe mootoriga turbopropellerlennukid,

| — | alamgrupp 2b: ühe turbiinmootoriga kopterid, |
| --- | --- |

—

alamgrupp 2b: ühe turbiinmootoriga kopterid,

| — | alamgrupp 2c: ühe kolbmootoriga kopterid; |
| --- | --- |

—

alamgrupp 2c: ühe kolbmootoriga kopterid;

| 3. | 3. grupp: muud kui gruppi 1 kuuluvad kolbmootoriga lennukid. |
| --- | --- |

3.

3. grupp: muud kui gruppi 1 kuuluvad kolbmootoriga lennukid.

66.A.10   Taotlemine

| a) | Lennundustehnilise töötaja luba või selle muutmist taotletakse EASA vormil 19 (vt V liide) ning pädeva asutuse kehtestatud korras ning taotlus esitatakse pädevale asutusele. |
| --- | --- |

a)

Lennundustehnilise töötaja luba või selle muutmist taotletakse EASA vormil 19 (vt V liide) ning pädeva asutuse kehtestatud korras ning taotlus esitatakse pädevale asutusele.

| b) | Lennundustehnilise töötaja loa muutmise taotlus tuleb esitada selle liikmesriigi pädevale asutusele, kes loa välja andis. |
| --- | --- |

b)

Lennundustehnilise töötaja loa muutmise taotlus tuleb esitada selle liikmesriigi pädevale asutusele, kes loa välja andis.

| c) | Lisaks jaotise 66.A.10 punkti a, jaotise 66.A.10 punkti b või jaotise 66.B.105 kohaselt (vastavalt vajadusele) nõutavatele dokumentidele peab lennundustehnilise töötaja loale täiendavate baas- või alamkategooriate lisamise taotleja esitama pädevale asutusele oma kehtiva loa originaali koos EASA vormiga 19. |
| --- | --- |

c)

Lisaks jaotise 66.A.10 punkti a, jaotise 66.A.10 punkti b või jaotise 66.B.105 kohaselt (vastavalt vajadusele) nõutavatele dokumentidele peab lennundustehnilise töötaja loale täiendavate baas- või alamkategooriate lisamise taotleja esitama pädevale asutusele oma kehtiva loa originaali koos EASA vormiga 19.

| d) | Kui loa baaskategooriate muutmise taotlejal on jaotise 66.B.100 alusel õigus taotleda loa baaskategooriate muutmist mõnes muus liikmesriigis kui talle loa välja andnud liikmesriigis, tuleb loa muutmise taotlus saata punktis 66.1 osutatud pädevale asutusele. |
| --- | --- |

d)

Kui loa baaskategooriate muutmise taotlejal on jaotise 66.B.100 alusel õigus taotleda loa baaskategooriate muutmist mõnes muus liikmesriigis kui talle loa välja andnud liikmesriigis, tuleb loa muutmise taotlus saata punktis 66.1 osutatud pädevale asutusele.

| e) | Kui loa baaskategooriate muutmise taotlejal on jaotise 66.B.105 alusel õigus taotleda loa baaskategooriate muutmist mõnes muus liikmesriigis kui talle loa välja andnud liikmesriigis, saadab II lisa (145. osa) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioon lennundustehnilise töötaja loa koos EASA vormiga 19 punktis 66.1 osutatud pädevale asutusele muutmise kinnitamiseks pitseri ja allkirjaga või vajaduse korral uue loa väljaandmiseks. |
| --- | --- |

e)

Kui loa baaskategooriate muutmise taotlejal on jaotise 66.B.105 alusel õigus taotleda loa baaskategooriate muutmist mõnes muus liikmesriigis kui talle loa välja andnud liikmesriigis, saadab II lisa (145. osa) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioon lennundustehnilise töötaja loa koos EASA vormiga 19 punktis 66.1 osutatud pädevale asutusele muutmise kinnitamiseks pitseri ja allkirjaga või vajaduse korral uue loa väljaandmiseks.

| f) | Igale taotlusele peavad olema lisatud dokumendid, mis tõendavad, et taotleja vastab nendele teoreetiliste teadmiste, praktiliste oskuste ja kogemustega seotud nõuetele, mida taotluse esitamise ajal kohaldatakse. |
| --- | --- |

f)

Igale taotlusele peavad olema lisatud dokumendid, mis tõendavad, et taotleja vastab nendele teoreetiliste teadmiste, praktiliste oskuste ja kogemustega seotud nõuetele, mida taotluse esitamise ajal kohaldatakse.

66.A.15   Taotleja vanuse alampiir

Lennundustehnilise töötaja loa taotleja peab olema vähemalt 18-aastane.

66.A.20   Õigused

| a) | Kohaldatakse järgmisi õigusi:






  1. | A-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanikul on lubatud anda välja hooldustõendeid lihtsamate plaanijärgsete liinihooldustööde ja lihtsamate defektide kõrvaldamise kohta vastavalt II lisa (145. osa) jaotises 145.A.35 osutatud hooldustõendi väljaandmise volituses konkreetselt kindlaks määratud piirangutele. Hooldustõendite väljaandmise õigused kehtivad üksnes nende toimingute suhtes, mida loaomanik on isiklikult teinud lennundustehnilise töötaja loa väljaandnud hooldusorganisatsioonis; |
| --- | --- | --- |

a)

Kohaldatakse järgmisi õigusi:

1.

A-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanikul on lubatud anda välja hooldustõendeid lihtsamate plaanijärgsete liinihooldustööde ja lihtsamate defektide kõrvaldamise kohta vastavalt II lisa (145. osa) jaotises 145.A.35 osutatud hooldustõendi väljaandmise volituses konkreetselt kindlaks määratud piirangutele. Hooldustõendite väljaandmise õigused kehtivad üksnes nende toimingute suhtes, mida loaomanik on isiklikult teinud lennundustehnilise töötaja loa väljaandnud hooldusorganisatsioonis;

| 2. | B1-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanikul on lubatud anda välja hooldustõendeid ja tegutseda B1-kategooria tugitöötajana järgmistes valdkondades:






  — | õhusõidukite konstruktsiooni, jõuseadmete ning mehhaaniliste ja elektrisüsteemide hooldustööd; |
| --- | --- | --- |

2.

B1-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanikul on lubatud anda välja hooldustõendeid ja tegutseda B1-kategooria tugitöötajana järgmistes valdkondades:

—

õhusõidukite konstruktsiooni, jõuseadmete ning mehhaaniliste ja elektrisüsteemide hooldustööd;

| — | selliste avioonikasüsteemide hooldus, mille töökõlblikkuse saab kindlaks teha lihtsate katsete abil, mis ei hõlma vigade leidmist. |
| --- | --- |

—

selliste avioonikasüsteemide hooldus, mille töökõlblikkuse saab kindlaks teha lihtsate katsete abil, mis ei hõlma vigade leidmist.

B1-kategooria hõlmab vastavat A-alamkategooriat;

| 3. | B2-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanikul on lubatud teha järgmist:






  i) | anda välja hooldustõendeid ja tegutseda B2-kategooria tugitöötajana järgmistes valdkondades:






  — | avioonika- ja elektrisüsteemide hooldustööd ning |
| --- | --- | --- | --- |

3.

B2-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanikul on lubatud teha järgmist:

i)

anda välja hooldustõendeid ja tegutseda B2-kategooria tugitöötajana järgmistes valdkondades:

—

avioonika- ja elektrisüsteemide hooldustööd ning

| — | elektri- ja avioonikaseadmete hooldustööd sellistes jõuseadme- ja mehaanilistes süsteemides, mille töökõlblikkuse saab kindlaks teha lihtsate katsete abil, ning |
| --- | --- |

—

elektri- ja avioonikaseadmete hooldustööd sellistes jõuseadme- ja mehaanilistes süsteemides, mille töökõlblikkuse saab kindlaks teha lihtsate katsete abil, ning

| ii) | anda välja hooldustõendeid lihtsamate plaanijärgsete liinihooldustööde ja lihtsamate defektide kõrvaldamise kohta vastavalt II lisa (145. osa) jaotises 145.A.35 osutatud hooldustõendite väljaandmise volituses konkreetselt kindlaks määratud piirangutele. Hooldustõendite väljaandmise õigused kehtivad üksnes nende toimingute suhtes, mida loaomanik on isiklikult teinud lennundustehnilise töötaja loa väljaandnud hooldusorganisatsioonis ning mis kuuluvad B2-kategooria loale märgitud pädevuse rakendusalasse. |
| --- | --- |

ii)

anda välja hooldustõendeid lihtsamate plaanijärgsete liinihooldustööde ja lihtsamate defektide kõrvaldamise kohta vastavalt II lisa (145. osa) jaotises 145.A.35 osutatud hooldustõendite väljaandmise volituses konkreetselt kindlaks määratud piirangutele. Hooldustõendite väljaandmise õigused kehtivad üksnes nende toimingute suhtes, mida loaomanik on isiklikult teinud lennundustehnilise töötaja loa väljaandnud hooldusorganisatsioonis ning mis kuuluvad B2-kategooria loale märgitud pädevuse rakendusalasse.

B2-kategooria luba ei hõlma ühtki A-kategooria alamkategooriat;

| 4. | B3-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanikul on lubatud anda välja hooldustõendeid ja tegutseda B3-kategooria tugitöötajana järgmistes valdkondades:






  — | lennukite konstruktsiooni, jõuseadmete ning mehhaaniliste ja elektrisüsteemide hooldustööd; |
| --- | --- | --- |

4.

B3-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanikul on lubatud anda välja hooldustõendeid ja tegutseda B3-kategooria tugitöötajana järgmistes valdkondades:

—

lennukite konstruktsiooni, jõuseadmete ning mehhaaniliste ja elektrisüsteemide hooldustööd;

| — | selliste avioonikasüsteemide hooldus, mille töökõlblikkuse saab kindlaks teha lihtsate katsete abil, mis ei hõlma vigade leidmist; |
| --- | --- |

—

selliste avioonikasüsteemide hooldus, mille töökõlblikkuse saab kindlaks teha lihtsate katsete abil, mis ei hõlma vigade leidmist;

| 5. | C-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanikul on lubatud anda välja hooldustõendeid õhusõidukite baashooldustööde kohta. Neid õigusi kohaldatakse kogu õhusõiduki suhtes. |
| --- | --- |

5.

C-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanikul on lubatud anda välja hooldustõendeid õhusõidukite baashooldustööde kohta. Neid õigusi kohaldatakse kogu õhusõiduki suhtes.

| b) | Lennundustehnilise töötaja loa omanik võib oma loast tulenevaid õigusi kasutada üksnes juhul, kui:






  1. | ta vastab I lisa (M osa) ja II lisa (145. osa) asjaomastele nõuetele ning |
| --- | --- | --- |

b)

Lennundustehnilise töötaja loa omanik võib oma loast tulenevaid õigusi kasutada üksnes juhul, kui:

1.

ta vastab I lisa (M osa) ja II lisa (145. osa) asjaomastele nõuetele ning

| 2. | tal on eelneva kahe aasta jooksul saanud kuuekuulise kogemuse lennundustehnilise töötaja loaga antud õiguste kohaselt tehtavatel hooldustöödel või vastanud asjaomaste õiguste saamise nõuetele ning |
| --- | --- |

2.

tal on eelneva kahe aasta jooksul saanud kuuekuulise kogemuse lennundustehnilise töötaja loaga antud õiguste kohaselt tehtavatel hooldustöödel või vastanud asjaomaste õiguste saamise nõuetele ning

| 3. | tal on asjaomasele õhusõidukile hooldustõendi väljaandmiseks piisav pädevus ning |
| --- | --- |

3.

tal on asjaomasele õhusõidukile hooldustõendi väljaandmiseks piisav pädevus ning

| 4. | ta oskab lugeda, kirjutada ja rääkida arusaadavalt nendes keeltes, milles on koostatud hooldustõendi väljaandmiseks vajalikud tehnilised dokumendid ja menetlused. |
| --- | --- |

4.

ta oskab lugeda, kirjutada ja rääkida arusaadavalt nendes keeltes, milles on koostatud hooldustõendi väljaandmiseks vajalikud tehnilised dokumendid ja menetlused.

66.A.25   Nõutavad baasteadmised

| a) | Lennundustehnilise töötaja loa taotleja või sellise loa omanik, kes taotleb, et tema loale lisataks täiendav kategooria või alamkategooria, peab eksami abil tõendama, missugusel tasemel on tema teadmised III lisa (66. osa) I liite kohastes ainemoodulites. Eksami korraldab koolitusorganisatsioon, kellel on IV lisa (147. osa) kohane koolitusluba, või pädev asutus. |
| --- | --- |

a)

Lennundustehnilise töötaja loa taotleja või sellise loa omanik, kes taotleb, et tema loale lisataks täiendav kategooria või alamkategooria, peab eksami abil tõendama, missugusel tasemel on tema teadmised III lisa (66. osa) I liite kohastes ainemoodulites. Eksami korraldab koolitusorganisatsioon, kellel on IV lisa (147. osa) kohane koolitusluba, või pädev asutus.

| b) | Koolitus ja eksamid peavad olema sooritatud kümne aasta jooksul enne lennundustehnilise töötaja loa taotluse või lennundustehnilise töötaja loale täiendava kategooria või alamkategooria lisamise taotluse esitamist. Kui koolitus ja eksamid on sooritatud varem, on eksami eest võimalik saada boonuspunkte vastavalt punktile c. |
| --- | --- |

b)

Koolitus ja eksamid peavad olema sooritatud kümne aasta jooksul enne lennundustehnilise töötaja loa taotluse või lennundustehnilise töötaja loale täiendava kategooria või alamkategooria lisamise taotluse esitamist. Kui koolitus ja eksamid on sooritatud varem, on eksami eest võimalik saada boonuspunkte vastavalt punktile c.

| c) | Taotleja võib esitada pädevale asutusele taotluse baasteadmiste-alaste boonuspunktide täielikuks või osaliseks arvestamiseks seoses järgmisega:






  1. | baasteadmiste eksamid, mis ei vasta punkti b nõuetele, ja |
| --- | --- | --- |

c)

Taotleja võib esitada pädevale asutusele taotluse baasteadmiste-alaste boonuspunktide täielikuks või osaliseks arvestamiseks seoses järgmisega:

1.

baasteadmiste eksamid, mis ei vasta punkti b nõuetele, ja

| 2. | mis tahes muu tehniline kvalifikatsioon, mis pädeva asutuse hinnangul vastab III lisa (66. osa) kohastele teadmisalastele nõuetele. |
| --- | --- |

2.

mis tahes muu tehniline kvalifikatsioon, mis pädeva asutuse hinnangul vastab III lisa (66. osa) kohastele teadmisalastele nõuetele.

Boonuspunktide andmine toimub vastavalt käesoleva lisa (66. osa) B jao E alajaole.

| d) | Pädeva asutuse poolt taotlejale antud boonuspunktid kehtivad kümme aastat. Pärast boonuspunktide kehtivuse lõppu võib taotleja esitada taotluse uute boonuspunktide saamiseks. |
| --- | --- |

d)

Pädeva asutuse poolt taotlejale antud boonuspunktid kehtivad kümme aastat. Pärast boonuspunktide kehtivuse lõppu võib taotleja esitada taotluse uute boonuspunktide saamiseks.

66.A.30   Nõutav kogemus

| a) | Lennundustehnilise töötaja loa taotlejal peab olema:






  1. | A-kategooria, B1.2- ja B1.4-alamategooria ning B3-kategooria puhul:






  i) | kolm aastat praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hooldamisega, kui ta ei ole varem saanud vastavat tehnilist väljaõpet, või |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Lennundustehnilise töötaja loa taotlejal peab olema:

1.

A-kategooria, B1.2- ja B1.4-alamategooria ning B3-kategooria puhul:

i)

kolm aastat praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hooldamisega, kui ta ei ole varem saanud vastavat tehnilist väljaõpet, või

| ii) | kaks aastat praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hooldamisega; lisaks peab ta olema läbinud tehnilise oskustöölise väljaõppe, mida pädev asutus peab asjakohaseks, või |
| --- | --- |

ii)

kaks aastat praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hooldamisega; lisaks peab ta olema läbinud tehnilise oskustöölise väljaõppe, mida pädev asutus peab asjakohaseks, või

| iii) | üks aasta praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hooldamisega; lisaks peab ta olema läbinud IV lisa (147. osa) nõuete kohaselt heakskiidetud baaskursuse; |
| --- | --- |

iii)

üks aasta praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hooldamisega; lisaks peab ta olema läbinud IV lisa (147. osa) nõuete kohaselt heakskiidetud baaskursuse;

| 2. | B2-kategooria ning B1.1- ja B1.3-alamategooriate puhul:






  i) | viis aastat praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hooldamisega, kui ta ei ole varem saanud vastavat tehnilist väljaõpet, või |
| --- | --- | --- |

2.

B2-kategooria ning B1.1- ja B1.3-alamategooriate puhul:

i)

viis aastat praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hooldamisega, kui ta ei ole varem saanud vastavat tehnilist väljaõpet, või

| ii) | kolm aastat praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hooldamisega; lisaks peab ta olema läbinud tehnilise oskustöölise väljaõppe, mida pädev asutus peab asjakohaseks, või |
| --- | --- |

ii)

kolm aastat praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hooldamisega; lisaks peab ta olema läbinud tehnilise oskustöölise väljaõppe, mida pädev asutus peab asjakohaseks, või

| iii) | kaks aastat praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hooldamisega; lisaks peab ta olema läbinud IV lisa (147. osa) nõuete kohaselt heakskiidetud baaskursuse; |
| --- | --- |

iii)

kaks aastat praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hooldamisega; lisaks peab ta olema läbinud IV lisa (147. osa) nõuete kohaselt heakskiidetud baaskursuse;

| 3. | C-kategooriasse kuuluvate suurte õhusõidukite puhul:






  i) | kolm aastat kogemust B1.1- ja B1.3-alamkategooria või B2-kategooria õiguste kasutamisega suurte õhusõidukite puhul või kolm aastat kogemust jaotise 145.A.35 kohase tugitöötajana, või mõlema kombinatsioonina või |
| --- | --- | --- |

3.

C-kategooriasse kuuluvate suurte õhusõidukite puhul:

i)

kolm aastat kogemust B1.1- ja B1.3-alamkategooria või B2-kategooria õiguste kasutamisega suurte õhusõidukite puhul või kolm aastat kogemust jaotise 145.A.35 kohase tugitöötajana, või mõlema kombinatsioonina või

| ii) | viis aastat kogemust B1.2- või B 1.4-alamkategooria õiguste kasutamisega suurte õhusõidukite puhul või viis aastat kogemust jaotise 145.A.35 kohase tugitöötajana, või mõlema kombinatsioonina; |
| --- | --- |

ii)

viis aastat kogemust B1.2- või B 1.4-alamkategooria õiguste kasutamisega suurte õhusõidukite puhul või viis aastat kogemust jaotise 145.A.35 kohase tugitöötajana, või mõlema kombinatsioonina;

| 4. | C-kategooriasse kuuluvate muude õhusõidukite kui suurte õhusõidukite puhul: kolm aastat kogemust B1- või B2-kategooria õiguste kasutamisega muude õhusõidukite kui suurte õhusõidukite puhul või kolm aastat kogemust jaotise 145.A.35 punkti a kohase tugitöötajana, või mõlema kombinatsioonina; |
| --- | --- |

4.

C-kategooriasse kuuluvate muude õhusõidukite kui suurte õhusõidukite puhul: kolm aastat kogemust B1- või B2-kategooria õiguste kasutamisega muude õhusõidukite kui suurte õhusõidukite puhul või kolm aastat kogemust jaotise 145.A.35 punkti a kohase tugitöötajana, või mõlema kombinatsioonina;

| 5. | kõrgharidusena omandatud C-kategooria kvalifikatsiooni puhul: sellise loataotleja puhul, kes on mõnes pädeva asutuse tunnustatud ülikoolis või muus kõrgkoolis omandanud mõnel tehnilisel erialal akadeemilise kraadi, kolm aastat kogemust tsiviilõhusõidukite hooldamisega, mis peab hõlmama representatiivset valikut otseselt õhusõidukite hooldamiseks tehtud toimingutest, kaasa arvatud kuus kuud baashooldustööde tegemise jälgimist. |
| --- | --- |

5.

kõrgharidusena omandatud C-kategooria kvalifikatsiooni puhul: sellise loataotleja puhul, kes on mõnes pädeva asutuse tunnustatud ülikoolis või muus kõrgkoolis omandanud mõnel tehnilisel erialal akadeemilise kraadi, kolm aastat kogemust tsiviilõhusõidukite hooldamisega, mis peab hõlmama representatiivset valikut otseselt õhusõidukite hooldamiseks tehtud toimingutest, kaasa arvatud kuus kuud baashooldustööde tegemise jälgimist.

| b) | Lennundustehnilise töötaja loa omanikul, kes taotleb oma loa rakendusala laiendamist, peab olema vähemalt selline tsiviilõhusõidukite hooldamise kogemus, mis vastab käesoleva lisa IV liite (66. osa) kohaselt taotletavale lisakategooriale või alamkategooriale. |
| --- | --- |

b)

Lennundustehnilise töötaja loa omanikul, kes taotleb oma loa rakendusala laiendamist, peab olema vähemalt selline tsiviilõhusõidukite hooldamise kogemus, mis vastab käesoleva lisa IV liite (66. osa) kohaselt taotletavale lisakategooriale või alamkategooriale.

| c) | Taotlejal peab olema praktiline kogemus, mis hõlmab representatiivset läbilõiget õhusõiduki hooldustöödest. |
| --- | --- |

c)

Taotlejal peab olema praktiline kogemus, mis hõlmab representatiivset läbilõiget õhusõiduki hooldustöödest.

| d) | Vähemalt üks aasta nõutavat kogemust peab olema hiljuti omandatud ja seotud selle kategooria või alamkategooria õhusõidukite hooldamisega, mille jaoks esialgset lennundustehnilise töötaja luba taotletakse. Kui lennundustehnilise töötaja loale taotletakse täiendavaid kategooriaid või alamkategooriaid, võib hiljuti omandatud kogemus olla lühem kui üks aasta, kuid siiski mitte lühem kui kolm kuud. Nõutav kogemus sõltub olemasoleva ja taotletava loa kategooriate/alamkategooriate vahelistest erinevustest. Selline täiendav kogemus peab olema taotletava loakategooria või alamkategooria suhtes tüüpiline. |
| --- | --- |

d)

Vähemalt üks aasta nõutavat kogemust peab olema hiljuti omandatud ja seotud selle kategooria või alamkategooria õhusõidukite hooldamisega, mille jaoks esialgset lennundustehnilise töötaja luba taotletakse. Kui lennundustehnilise töötaja loale taotletakse täiendavaid kategooriaid või alamkategooriaid, võib hiljuti omandatud kogemus olla lühem kui üks aasta, kuid siiski mitte lühem kui kolm kuud. Nõutav kogemus sõltub olemasoleva ja taotletava loa kategooriate/alamkategooriate vahelistest erinevustest. Selline täiendav kogemus peab olema taotletava loakategooria või alamkategooria suhtes tüüpiline.

| e) | Olenemata punkti a sätetest võib arvestada ka väljaspool tsiviilõhusõidukite hooldamise valdkonda omandatud õhusõidukite hooldamise kogemust, kui pädev asutus leiab, et kõnealune hooldus on samaväärne käesoleva lisa (66. osa) kohaselt nõutava hooldusega. Siiski peab taotlejal olema täiendav tsiviilõhusõidukite hooldamise kogemus, et tagada tsiviilõhusõidukite hooldamisega seotud töökeskkonna piisav tundmine. |
| --- | --- |

e)

Olenemata punkti a sätetest võib arvestada ka väljaspool tsiviilõhusõidukite hooldamise valdkonda omandatud õhusõidukite hooldamise kogemust, kui pädev asutus leiab, et kõnealune hooldus on samaväärne käesoleva lisa (66. osa) kohaselt nõutava hooldusega. Siiski peab taotlejal olema täiendav tsiviilõhusõidukite hooldamise kogemus, et tagada tsiviilõhusõidukite hooldamisega seotud töökeskkonna piisav tundmine.

| f) | Kogemus peab olema omandatud kümne aasta jooksul enne lennundustehnilise töötaja loa taotluse või lennundustehnilise töötaja loale täiendava kategooria või alamkategooria lisamise taotluse esitamist. |
| --- | --- |

f)

Kogemus peab olema omandatud kümne aasta jooksul enne lennundustehnilise töötaja loa taotluse või lennundustehnilise töötaja loale täiendava kategooria või alamkategooria lisamise taotluse esitamist.

66.A.40   Lennundustehnilise töötaja loa kehtivuse kestvus

| a) | Lennundustehnilise töötaja luba kaotab kehtivuse viis aastat pärast selle viimast väljaandmist või muutmist, kui omanik ei esita luba loa välja andnud pädevale asutusele, et kontrollida loale märgitud teabe vastavust pädeva asutuse dokumentides sisalduvale teabele kooskõlas jaotisega 66.B.120. |
| --- | --- |

a)

Lennundustehnilise töötaja luba kaotab kehtivuse viis aastat pärast selle viimast väljaandmist või muutmist, kui omanik ei esita luba loa välja andnud pädevale asutusele, et kontrollida loale märgitud teabe vastavust pädeva asutuse dokumentides sisalduvale teabele kooskõlas jaotisega 66.B.120.

| b) | Lennundustehnilise töötaja loa omanik peab täitma EASA vormi 19 (vt V liide) asjaomased osad ning esitama selle koos tema valduses oleva loaga loa originaali väljaandnud pädevale asutusele, välja arvatud juhul, kui loa omanik töötab II lisa (145. osa) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioonis, mille käsiraamatus on sätestatud, et kõnealune organisatsioon võib vajalikud dokumendid esitada lennundustehnilise töötaja loa omaniku nimel. |
| --- | --- |

b)

Lennundustehnilise töötaja loa omanik peab täitma EASA vormi 19 (vt V liide) asjaomased osad ning esitama selle koos tema valduses oleva loaga loa originaali väljaandnud pädevale asutusele, välja arvatud juhul, kui loa omanik töötab II lisa (145. osa) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioonis, mille käsiraamatus on sätestatud, et kõnealune organisatsioon võib vajalikud dokumendid esitada lennundustehnilise töötaja loa omaniku nimel.

| c) | Kõik lennundustehnilise töötaja loast tulenevad hooldustõendite väljaandmise õigused kaotavad kehtivuse loa kehtetuks muutumisel. |
| --- | --- |

c)

Kõik lennundustehnilise töötaja loast tulenevad hooldustõendite väljaandmise õigused kaotavad kehtivuse loa kehtetuks muutumisel.

| d) | Lennundustehnilise töötaja luba kehtib üksnes siis, kui i) selle on andnud välja ja/või seda on muutnud pädev asutus ning kui ii) loa omanik on sellele alla kirjutanud. |
| --- | --- |

d)

Lennundustehnilise töötaja luba kehtib üksnes siis, kui i) selle on andnud välja ja/või seda on muutnud pädev asutus ning kui ii) loa omanik on sellele alla kirjutanud.

66.A.45   Õhusõidukitüübipädevuse märkimine

| a) | Selleks et loaomanik saaks kasutada hooldustõendi väljaandmise õigusi konkreetse õhusõidukitüübi suhtes, tuleb lennundustehnilise töötaja loale märkida asjaomaste õhusõidukitüüpidega seotud pädevused.






  — | B1-, B2- või C-kategooria puhul on asjaomased tüübipädevused järgmised:






  1. | gruppi 1 kuuluvate õhusõidukite puhul asjaomane õhusõidukitüübipädevus; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Selleks et loaomanik saaks kasutada hooldustõendi väljaandmise õigusi konkreetse õhusõidukitüübi suhtes, tuleb lennundustehnilise töötaja loale märkida asjaomaste õhusõidukitüüpidega seotud pädevused.

—

B1-, B2- või C-kategooria puhul on asjaomased tüübipädevused järgmised:

1.

gruppi 1 kuuluvate õhusõidukite puhul asjaomane õhusõidukitüübipädevus;

| 2. | gruppi 2 kuuluvate õhusõidukite puhul asjaomane õhusõidukitüübipädevus, tootja alamgrupipädevus või täielik alamgrupipädevus; |
| --- | --- |

2.

gruppi 2 kuuluvate õhusõidukite puhul asjaomane õhusõidukitüübipädevus, tootja alamgrupipädevus või täielik alamgrupipädevus;

| 3. | gruppi 3 kuuluvate õhusõidukite puhul asjaomane õhusõidukitüübipädevus või täielik grupipädevus. |
| --- | --- |

3.

gruppi 3 kuuluvate õhusõidukite puhul asjaomane õhusõidukitüübipädevus või täielik grupipädevus.

| — | B3-kategooria puhul hõlmab asjaomane pädevus kolbmootoriga hermetiseerimata lennukeid maksimaalse stardimassiga kuni 2 000 kg. |
| --- | --- |

—

B3-kategooria puhul hõlmab asjaomane pädevus kolbmootoriga hermetiseerimata lennukeid maksimaalse stardimassiga kuni 2 000 kg.

| — | A-kategooria puhul vastavalt II lisa (145. osa) jaotise 145.A.35 sätetele pädevusnõuet ei kohaldata. |
| --- | --- |

—

A-kategooria puhul vastavalt II lisa (145. osa) jaotise 145.A.35 sätetele pädevusnõuet ei kohaldata.

| b) | Õhusõidukitüübipädevuse saamiseks tuleb edukalt läbida B1-, B2- või C-kategooria õhusõidukitüübipädevuse-alane koolitus. |
| --- | --- |

b)

Õhusõidukitüübipädevuse saamiseks tuleb edukalt läbida B1-, B2- või C-kategooria õhusõidukitüübipädevuse-alane koolitus.

| c) | Lisaks punkti b nõuetele peab loataotleja esimese õhusõidukitüübi pädevusmärke saamiseks konkreetses kategoorias või alamkategoorias edukalt läbima asjakohase väljaõppe töökohal vastavalt III lisa (66. osa) III liitele. |
| --- | --- |

c)

Lisaks punkti b nõuetele peab loataotleja esimese õhusõidukitüübi pädevusmärke saamiseks konkreetses kategoorias või alamkategoorias edukalt läbima asjakohase väljaõppe töökohal vastavalt III lisa (66. osa) III liitele.

| d) | Erandina punktidest b ja c võib 2. ja 3. gruppi kuuluvate õhusõidukite puhul anda õhusõidukitüübipädevuse pärast järgmiste nõuete täitmist:






  — | taotleja on edukalt sooritanud asjaomase B1-, B2- või C-kategooria õhusõidukitüübieksami, mida kirjeldatakse käesoleva lisa (66. osa) III liites; |
| --- | --- | --- |

d)

Erandina punktidest b ja c võib 2. ja 3. gruppi kuuluvate õhusõidukite puhul anda õhusõidukitüübipädevuse pärast järgmiste nõuete täitmist:

—

taotleja on edukalt sooritanud asjaomase B1-, B2- või C-kategooria õhusõidukitüübieksami, mida kirjeldatakse käesoleva lisa (66. osa) III liites;

| — | taotleja on läbinud B1- ja B2- kategooria õhusõidukitüübiga seotud praktiliste oskuste kontrolli. Sel juhul peavad õhusõidukitüübiga seotud praktilised oskused hõlmama representatiivset läbilõiget asjaomasele loale märgitava kategooriaga seotud hooldustöödest. |
| --- | --- |

—

taotleja on läbinud B1- ja B2- kategooria õhusõidukitüübiga seotud praktiliste oskuste kontrolli. Sel juhul peavad õhusõidukitüübiga seotud praktilised oskused hõlmama representatiivset läbilõiget asjaomasele loale märgitava kategooriaga seotud hooldustöödest.

Need C-kategooria pädevusega töötajad, kes on kvalifikatsiooni omandanud jaotise 66.A.30 punkti a alapunktis 5 kindlaksmääratud akadeemilise kraadi omandamise kaudu, peavad esimese asjaomase õhusõidukitüübieksami sooritama B1- või B2-kategooria tasemel.

| e) | Gruppi 2 kuuluvate õhusõidukite puhul kohaldatakse järgmist:






  1. | B1- ja C-kategooria loaomanikud peavad tootja alamgrupipädevusmärke saamiseks täitma õhusõidukitüübipädevuse saamise nõuded vähemalt kahe ühte ja samasse tootjagruppi kuuluva õhusõidukitüübi suhtes, mis kombineerituna esindavad asjaomase tootja alamgruppi; |
| --- | --- | --- |

e)

Gruppi 2 kuuluvate õhusõidukite puhul kohaldatakse järgmist:

1.

B1- ja C-kategooria loaomanikud peavad tootja alamgrupipädevusmärke saamiseks täitma õhusõidukitüübipädevuse saamise nõuded vähemalt kahe ühte ja samasse tootjagruppi kuuluva õhusõidukitüübi suhtes, mis kombineerituna esindavad asjaomase tootja alamgruppi;

| 2. | B1- ja C-kategooria loaomanikud peavad täieliku alamgrupipädevusmärke saamiseks täitma õhusõidukitüübipädevuse saamise nõuded vähemalt kolme erinevatesse tootjagruppidesse kuuluva õhusõidukitüübi suhtes, mis kombineerituna esindavad asjaomast alamgruppi; |
| --- | --- |

2.

B1- ja C-kategooria loaomanikud peavad täieliku alamgrupipädevusmärke saamiseks täitma õhusõidukitüübipädevuse saamise nõuded vähemalt kolme erinevatesse tootjagruppidesse kuuluva õhusõidukitüübi suhtes, mis kombineerituna esindavad asjaomast alamgruppi;

| 3. | B2-kategooria loaomanikud peavad tootja alamgrupipädevuse ja täieliku alamgrupipädevuse saamiseks läbima praktiliste oskuste kontrolli, mis hõlmab representatiivset läbilõiget asjaomasele loale märgitava kategooriaga ja asjaomase õhusõidukite alamgrupiga seotud hooldustöödest. |
| --- | --- |

3.

B2-kategooria loaomanikud peavad tootja alamgrupipädevuse ja täieliku alamgrupipädevuse saamiseks läbima praktiliste oskuste kontrolli, mis hõlmab representatiivset läbilõiget asjaomasele loale märgitava kategooriaga ja asjaomase õhusõidukite alamgrupiga seotud hooldustöödest.

| f) | Gruppi 3 kuuluvate õhusõidukite puhul kohaldatakse järgmist:






  1. | B1-, B2- ja C-kategooria loaomanikud peavad täieliku alamgrupipädevuse saamiseks läbima praktiliste oskuste kontrolli, mis hõlmab representatiivset läbilõiget asjaomasele loale märgitava kategooriaga ja gruppi 3 kuuluvate õhusõidukitega seotud hooldustöödest; |
| --- | --- | --- |

f)

Gruppi 3 kuuluvate õhusõidukite puhul kohaldatakse järgmist:

1.

B1-, B2- ja C-kategooria loaomanikud peavad täieliku alamgrupipädevuse saamiseks läbima praktiliste oskuste kontrolli, mis hõlmab representatiivset läbilõiget asjaomasele loale märgitava kategooriaga ja gruppi 3 kuuluvate õhusõidukitega seotud hooldustöödest;

| 2. | kui taotleja ei tõenda asjaomase kogemuse olemasolu, kohaldatakse B1-kategooria loaomanikele antud gruppi 3 käsitleva pädevusmärke puhul piiranguid, mis tuleb märkida ka loale, ja mis hõlmavad järgmisi õhusõidukeid:






  — | survestatud lennukid; |
| --- | --- | --- |

2.

kui taotleja ei tõenda asjaomase kogemuse olemasolu, kohaldatakse B1-kategooria loaomanikele antud gruppi 3 käsitleva pädevusmärke puhul piiranguid, mis tuleb märkida ka loale, ja mis hõlmavad järgmisi õhusõidukeid:

—

survestatud lennukid;

| — | metallkonstruktsiooniga lennukid; |
| --- | --- |

—

metallkonstruktsiooniga lennukid;

| — | komposiitkonstruktsiooniga lennukid; |
| --- | --- |

—

komposiitkonstruktsiooniga lennukid;

| — | puitkonstruktsiooniga lennukid; |
| --- | --- |

—

puitkonstruktsiooniga lennukid;

| — | metalltorudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid. |
| --- | --- |

—

metalltorudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid.

| g) | B3-kategooria lubade puhul kohaldatakse järgmist:






  1. | kolbmootoriga hermetiseerimata lennukeid maksimaalse stardimassiga kuni 2 000 kg hõlmava pädevusmärke saamiseks peab taotleja läbima praktiliste oskuste kontrolli, mis sisaldab representatiivset läbilõiget asjaomasele loale märgitava kategooriaga seotud hooldustöödest; |
| --- | --- | --- |

g)

B3-kategooria lubade puhul kohaldatakse järgmist:

1.

kolbmootoriga hermetiseerimata lennukeid maksimaalse stardimassiga kuni 2 000 kg hõlmava pädevusmärke saamiseks peab taotleja läbima praktiliste oskuste kontrolli, mis sisaldab representatiivset läbilõiget asjaomasele loale märgitava kategooriaga seotud hooldustöödest;

| 2. | kui taotleja ei tõenda asjaomase kogemuse olemasolu, kohaldatakse alapunktis 1 osutatud pädevusmärke suhtes järgmisi piiranguid, mis märgitakse ka loale:






  — | puitkonstruktsiooniga lennukid; |
| --- | --- | --- |

2.

kui taotleja ei tõenda asjaomase kogemuse olemasolu, kohaldatakse alapunktis 1 osutatud pädevusmärke suhtes järgmisi piiranguid, mis märgitakse ka loale:

—

puitkonstruktsiooniga lennukid;

| — | metalltorudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid; |
| --- | --- |

—

metalltorudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid;

| — | metallkonstruktsiooniga lennukid; |
| --- | --- |

—

metallkonstruktsiooniga lennukid;

| — | komposiitkonstruktsiooniga lennukid. |
| --- | --- |

—

komposiitkonstruktsiooniga lennukid.

66.A.50   Piirangud

| a) | Lennundustehnilise töötaja loale märgitud piirangud tähistavad hooldustõendi väljaandmise õiguste puudumist ning neid kohaldatakse kogu õhusõiduki suhtes. |
| --- | --- |

a)

Lennundustehnilise töötaja loale märgitud piirangud tähistavad hooldustõendi väljaandmise õiguste puudumist ning neid kohaldatakse kogu õhusõiduki suhtes.

| b) | Jaotises 66.A.45 osutatud piirangud tühistatakse järgmisel juhtudel:






  1. | pärast asjaomase kogemuse olemasolu tõendamist või |
| --- | --- | --- |

b)

Jaotises 66.A.45 osutatud piirangud tühistatakse järgmisel juhtudel:

1.

pärast asjaomase kogemuse olemasolu tõendamist või

| 2. | pärast pädeva astutuse korraldatud praktiliste oskuste hindamise edukat läbimist. |
| --- | --- |

2.

pärast pädeva astutuse korraldatud praktiliste oskuste hindamise edukat läbimist.

| c) | Jaotises 66.A.70 osutatud piirangud tühistatakse juhul, kui loaomanik sooritab edukalt eksami jaotises 66.B.300 osutatud asjaomases muutmisaruandes nimetatud moodulite või ainete kohta. |
| --- | --- |

c)

Jaotises 66.A.70 osutatud piirangud tühistatakse juhul, kui loaomanik sooritab edukalt eksami jaotises 66.B.300 osutatud asjaomases muutmisaruandes nimetatud moodulite või ainete kohta.

66.A.55   Kvalifikatsiooni tõendamine

Hooldustõendite väljaandmise õigust omavad töötajad ja tugitöötajad esitavad kvalifikatsiooni tõendamiseks lennundustehnilise töötaja loa 24 tunni jooksul pärast pädeva isiku esitatud asjakohast nõuet.

66.A.70   Kvalifikatsiooni muutmine

| a) | Nendele volitatud lennundustehnilistele töötajatele, kes omavad liikmesriigis kehtivat kvalifikatsiooni, annab asjaomase liikmesriigi pädev asutus lennundustehnilise töötaja loa enne III lisa (66. osa) jõustumist B jao D alajaos kindlaksmääratud tingimustel ilma eksamita. |
| --- | --- |

a)

Nendele volitatud lennundustehnilistele töötajatele, kes omavad liikmesriigis kehtivat kvalifikatsiooni, annab asjaomase liikmesriigi pädev asutus lennundustehnilise töötaja loa enne III lisa (66. osa) jõustumist B jao D alajaos kindlaksmääratud tingimustel ilma eksamita.

| b) | Isik, kes on omandamas liikmesriigis kehtivat volitatud lennundustehnilise töötaja kvalifikatsiooni, võib jätkata selle omandamist enne III lisa (66. osa) jõustumist. Kõnealustel tingimustel omandatud volitatud lennundustehnilise töötaja kvalifikatsiooni omanikule annab asjaomase liikmesriigi pädev asutus välja lennundustehnilise töötaja loa B jao D alajaos kindlaksmääratud tingimustel ilma eksamita. |
| --- | --- |

b)

Isik, kes on omandamas liikmesriigis kehtivat volitatud lennundustehnilise töötaja kvalifikatsiooni, võib jätkata selle omandamist enne III lisa (66. osa) jõustumist. Kõnealustel tingimustel omandatud volitatud lennundustehnilise töötaja kvalifikatsiooni omanikule annab asjaomase liikmesriigi pädev asutus välja lennundustehnilise töötaja loa B jao D alajaos kindlaksmääratud tingimustel ilma eksamita.

| c) | Vajaduse korral märgitakse lennundustehnilise töötaja loale jaotise 66.A.50 kohased piirangud, mis kajastavad erinevusi i) enne käesoleva määruse jõustumist liikmesriigis kehtinud ja volitatud lennundustehnilise töötaja kvalifikatsioonist tulenevate õiguste ning ii) käesoleva lisa (66. osa) I ja II liites baasteadmiste ja baasteadmiste eksami suhtes kehtestatud nõuete vahel. |
| --- | --- |

c)

Vajaduse korral märgitakse lennundustehnilise töötaja loale jaotise 66.A.50 kohased piirangud, mis kajastavad erinevusi i) enne käesoleva määruse jõustumist liikmesriigis kehtinud ja volitatud lennundustehnilise töötaja kvalifikatsioonist tulenevate õiguste ning ii) käesoleva lisa (66. osa) I ja II liites baasteadmiste ja baasteadmiste eksami suhtes kehtestatud nõuete vahel.

| d) | Erandina punktist c tuleb nende õhusõidukite puhul, mis ei kuulu suurte õhusõidukite hulka ja mida ei kasutata ärilises lennutranspordis, märkida lennundustehnilise töötaja loale jaotise 66.A.50 kohased piirangud, et tagada kooskõla nende volitatud lennundustöötajatele antud õiguste, mis kehtisid liikmesriigis enne käesoleva määruse jõustumist, ning muudetud 66. osa kohase lennundustehnilise töötaja loaga antavate õiguste vahel. |
| --- | --- |

d)

Erandina punktist c tuleb nende õhusõidukite puhul, mis ei kuulu suurte õhusõidukite hulka ja mida ei kasutata ärilises lennutranspordis, märkida lennundustehnilise töötaja loale jaotise 66.A.50 kohased piirangud, et tagada kooskõla nende volitatud lennundustöötajatele antud õiguste, mis kehtisid liikmesriigis enne käesoleva määruse jõustumist, ning muudetud 66. osa kohase lennundustehnilise töötaja loaga antavate õiguste vahel.

B   JAGU

MENETLUSKORD PÄDEVATELE ASUTUSTELE

A   ALAJAGU

ÜLDSÄTTED

66.B.1   Reguleerimisala

Käesolevas jaos sätestatakse menetluskord ja haldusnõuded nendele pädevatele asutustele, kes vastutavad käesoleva lisa (66. osa) A jao rakendamise ja jõustamise eest.

66.B.10   Pädev asutus

a)   Üldsätted

Liikmesriik nimetab pädeva asutuse ja määrab kindlaks selle kohustused seoses lennundustehnilise töötaja loa väljaandmise, pikendamise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamisega.

Kõnealune pädev asutus loob käesoleva lisa (66. osa) nõuete täitmiseks vastava organisatsioonilise struktuuri.

b)   Vahendid

Pädeval asutusel peab olema piisav arv töötajaid, et tagada käesoleva lisa (66. osa) nõuete rakendamine.

c)   Menetluskord

Pädev asutus kehtestab ja dokumenteerib menetluskorra, mille kohaselt käesolevat lisa (66. osa) täidetakse. Seda vaadatakse läbi ja muudetakse, et tagada käesoleva lisa pidev järgmine.

66.B.20   Dokumentide säilitamine

| a) | Pädev asutus kehtestab dokumentide säilitamise süsteemi, mis võimaldab piisaval määral jälgida iga lennundustehnilise töötaja loa väljaandmise, uuendamise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamisega seotud menetlusi. |
| --- | --- |

a)

Pädev asutus kehtestab dokumentide säilitamise süsteemi, mis võimaldab piisaval määral jälgida iga lennundustehnilise töötaja loa väljaandmise, uuendamise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamisega seotud menetlusi.

| b) | Kõnealused dokumendid sisaldavad iga loa kohta järgmist:






  1. | lennundustehnilise töötaja loa või selle muutmise taotlus koos kõikide täiendavate dokumentidega; |
| --- | --- | --- |

b)

Kõnealused dokumendid sisaldavad iga loa kohta järgmist:

1.

lennundustehnilise töötaja loa või selle muutmise taotlus koos kõikide täiendavate dokumentidega;

| 2. | lennundustehnilise töötaja loa koopia koos kõikide muudatustega; |
| --- | --- |

2.

lennundustehnilise töötaja loa koopia koos kõikide muudatustega;

| 3. | kogu asjaomase kirjavahetuse koopiad; |
| --- | --- |

3.

kogu asjaomase kirjavahetuse koopiad;

| 4. | kõikide erandite ja täitemeetmete üksikasjad; |
| --- | --- |

4.

kõikide erandite ja täitemeetmete üksikasjad;

| 5. | kõik lennundustehnilise töötaja loa omanikuga seotud aruanded, mille on koostanud muud pädevad asutused; |
| --- | --- |

5.

kõik lennundustehnilise töötaja loa omanikuga seotud aruanded, mille on koostanud muud pädevad asutused;

| 6. | pädeva asutuse tehtud kontrollide aruanded; |
| --- | --- |

6.

pädeva asutuse tehtud kontrollide aruanded;

| 7. | loa muutmise aluseks olnud asjaomane muutmisaruanne; |
| --- | --- |

7.

loa muutmise aluseks olnud asjaomane muutmisaruanne;

| 8. | boonuspunktide arvestamise aluseks olnud asjaomane boonuspunktide arvestamise aruanne. |
| --- | --- |

8.

boonuspunktide arvestamise aluseks olnud asjaomane boonuspunktide arvestamise aruanne.

| c) | Punkti b alapunktides 1–5 osutatud dokumente tuleb pärast loa kehtivuse lõppemist säilitada vähemalt viis aastat. |
| --- | --- |

c)

Punkti b alapunktides 1–5 osutatud dokumente tuleb pärast loa kehtivuse lõppemist säilitada vähemalt viis aastat.

| d) | Punkti b alapunktides 6, 7 ja 8 osutatud dokumente tuleb säilitada määramatu aja. |
| --- | --- |

d)

Punkti b alapunktides 6, 7 ja 8 osutatud dokumente tuleb säilitada määramatu aja.

66.B.25   Vastastikune teabevahetus

| a) | Käesoleva määruse nõuete rakendamiseks peavad pädevad asutused osalema määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 15 kohases vastastikuses teabevahetuses. |
| --- | --- |

a)

Käesoleva määruse nõuete rakendamiseks peavad pädevad asutused osalema määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 15 kohases vastastikuses teabevahetuses.

| b) | Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust, abistavad asjaomased pädevad asutused üksteist vajalike järelevalvemeetmete rakendamisel, kui tekib mitut liikmesriiki hõlmav võimalik oht lennuohutusele. |
| --- | --- |

b)

Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust, abistavad asjaomased pädevad asutused üksteist vajalike järelevalvemeetmete rakendamisel, kui tekib mitut liikmesriiki hõlmav võimalik oht lennuohutusele.

66.B.30   Erandid

Pädev asutus registreerib ja säilitab kõik määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõike 4 alusel tehtud erandid.

B   ALAJAGU

LENNUNDUSTEHNILISE TÖÖTAJA LOA VÄLJAANDMINE

Käesolevas alajaos sätestatakse menetluskord, mida pädev asutus peab järgima lennundustehniliste töötajate lubade väljaandmisel, muutmisel või pikendamisel.

66.B.100   Lennundustehniliste töötajate lubade väljaandmise kord pädevale asutusele

| a) | Pädev asutus kontrollib EASA vormi 19 ja mis tahes täiendavate dokumentide vastuvõtmisel, kas vorm on korrektselt täidetud ning tagab, et loataotleja kogemus vastaks käesoleva lisa (66. osa) nõuetele. |
| --- | --- |

a)

Pädev asutus kontrollib EASA vormi 19 ja mis tahes täiendavate dokumentide vastuvõtmisel, kas vorm on korrektselt täidetud ning tagab, et loataotleja kogemus vastaks käesoleva lisa (66. osa) nõuetele.

| b) | Pädev asutus kontrollib, kas taotluse esitaja on sooritanud asjakohase eksami, ja/või kinnitab boonuspunktide kehtivuse, et tagada kõikide I liite kohaste moodulitega seotud nõuete täitmine vastavalt käesolevale lisale (66. osa). |
| --- | --- |

b)

Pädev asutus kontrollib, kas taotluse esitaja on sooritanud asjakohase eksami, ja/või kinnitab boonuspunktide kehtivuse, et tagada kõikide I liite kohaste moodulitega seotud nõuete täitmine vastavalt käesolevale lisale (66. osa).

| c) | Pärast seda, kui pädev asutus on kontrollinud, kas taotlejal on käesoleva lisa (66. osa) nõuetele vastavad teadmised ja kogemused, annab ta taotlejale välja asjakohase lennundustehnilise töötaja loa. Pädev asutus säilitab sama teabe. |
| --- | --- |

c)

Pärast seda, kui pädev asutus on kontrollinud, kas taotlejal on käesoleva lisa (66. osa) nõuetele vastavad teadmised ja kogemused, annab ta taotlejale välja asjakohase lennundustehnilise töötaja loa. Pädev asutus säilitab sama teabe.

| d) | Kui lennundustehnilise töötaja loa esmakordsel väljaandmisel märgitakse loale õhusõidukitüübid või -grupid, peab pädev asutus kontrollima, kas jaotise 66.B.115 nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

d)

Kui lennundustehnilise töötaja loa esmakordsel väljaandmisel märgitakse loale õhusõidukitüübid või -grupid, peab pädev asutus kontrollima, kas jaotise 66.B.115 nõuded on täidetud.

66.B.105   Lennundustehniliste töötajate lubade väljaandmise kord II lisa (145. osa) nõuete kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioonide kaudu

| a) | II lisa (145. osa) nõuete kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioon, millele pädev asutus on andnud vastava loa, võib i) lennundustehnilise töötaja loa pädeva asutuse nimel ette valmistada või ii) anda soovitusi lennundustehnilise töötaja loa taotleja kohta, nii et pädev asutus saab loa ette valmistada ja välja anda. |
| --- | --- |

a)

II lisa (145. osa) nõuete kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioon, millele pädev asutus on andnud vastava loa, võib i) lennundustehnilise töötaja loa pädeva asutuse nimel ette valmistada või ii) anda soovitusi lennundustehnilise töötaja loa taotleja kohta, nii et pädev asutus saab loa ette valmistada ja välja anda.

| b) | Punktis a osutatud hooldusorganisatsioon peab tagama, et jaotise 66.B.100 punktide a ja b nõuded oleksid täidetud. |
| --- | --- |

b)

Punktis a osutatud hooldusorganisatsioon peab tagama, et jaotise 66.B.100 punktide a ja b nõuded oleksid täidetud.

| c) | Igal juhul võib lennundustehnilise loa taotlejale välja anda ainult pädev asutus. |
| --- | --- |

c)

Igal juhul võib lennundustehnilise loa taotlejale välja anda ainult pädev asutus.

66.B.110   Lennundustehniliste töötajate lubade muutmise kord täiendavate baas- või alamkategooriate lisamiseks

| a) | Jaotises 66.B.100 või 66.B.105 kindlaksmääratud korra kohaldamisel kinnitab pädev asutus täiendava baas- või alamkategooria pitseri ja allkirjaga lennundustehnilise töötaja loal või annab välja uue loa. |
| --- | --- |

a)

Jaotises 66.B.100 või 66.B.105 kindlaksmääratud korra kohaldamisel kinnitab pädev asutus täiendava baas- või alamkategooria pitseri ja allkirjaga lennundustehnilise töötaja loal või annab välja uue loa.

| b) | Pädeva asutuse registreerimissüsteemi tehakse vastavad muudatused. |
| --- | --- |

b)

Pädeva asutuse registreerimissüsteemi tehakse vastavad muudatused.

66.B.115   Lennundustehniliste töötajate lubade muutmise kord täiendavate õhusõidukitüübipädevuste lisamiseks ja piirangute tühistamiseks.

| a) | Pärast seda, kui pädevale asutusele on esitatud nõuetekohaselt täidetud EASA 19 vorm koos täiendavate dokumentidega, mis tõendavad, et taotleja vastab asjaomase pädevuse ja sellega kaasneva lennundustehnilise töötaja loa saamiseks nõutavatele tingimustele, teeb pädev asutus järgmist:






  1. | märgib taotluse esitaja lennundustehnilise töötaja loale taotletava õhusõidukipädevuse või |
| --- | --- | --- |

a)

Pärast seda, kui pädevale asutusele on esitatud nõuetekohaselt täidetud EASA 19 vorm koos täiendavate dokumentidega, mis tõendavad, et taotleja vastab asjaomase pädevuse ja sellega kaasneva lennundustehnilise töötaja loa saamiseks nõutavatele tingimustele, teeb pädev asutus järgmist:

1.

märgib taotluse esitaja lennundustehnilise töötaja loale taotletava õhusõidukipädevuse või

| 2. | annab välja uue loa, millele on märgitud asjaomane õhusõidukipädevus, või |
| --- | --- |

2.

annab välja uue loa, millele on märgitud asjaomane õhusõidukipädevus, või

| 3. | tühistab loale kehtestatud piirangud kooskõlas jaotisega 66.A.50. |
| --- | --- |

3.

tühistab loale kehtestatud piirangud kooskõlas jaotisega 66.A.50.

Pädeva asutuse registreerimissüsteemis tehakse vastavad muudatused.

| b) | Kui täieliku tüübikoolituse korraldab mõni muu organisatsioon kui IV lisa (147. osa) kohast koolitusluba omav lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon, kontrollib pädev asutus enne tüübipädevusmärke väljaandmist, kas kõik tüübikoolitusega seotud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

b)

Kui täieliku tüübikoolituse korraldab mõni muu organisatsioon kui IV lisa (147. osa) kohast koolitusluba omav lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon, kontrollib pädev asutus enne tüübipädevusmärke väljaandmist, kas kõik tüübikoolitusega seotud nõuded on täidetud.

| c) | Kui nõuet väljaõppe kohta töökohal ei kohaldata, antakse õhusõidukitüübi pädevusmärge välja IV lisa (147. osa) kohast koolitusluba omava lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni tunnistuse alusel. |
| --- | --- |

c)

Kui nõuet väljaõppe kohta töökohal ei kohaldata, antakse õhusõidukitüübi pädevusmärge välja IV lisa (147. osa) kohast koolitusluba omava lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni tunnistuse alusel.

| d) | Kui õhusõidukitüübi pädevuskoolitus läbitakse rohkem kui ühe kursuse raames, kontrollib pädev asutus enne tüübipädevusmärke väljaandmist, kas kursuste sisu ja pikkus vastab täielikult loakategooria rakendusalale ja kas eri teemade vahelisi kokkupuutepunkte on nõuetekohaselt käsitletud. |
| --- | --- |

d)

Kui õhusõidukitüübi pädevuskoolitus läbitakse rohkem kui ühe kursuse raames, kontrollib pädev asutus enne tüübipädevusmärke väljaandmist, kas kursuste sisu ja pikkus vastab täielikult loakategooria rakendusalale ja kas eri teemade vahelisi kokkupuutepunkte on nõuetekohaselt käsitletud.

| e) | Erinevuskoolituse puhul kontrollib pädev asutus, kas i) taotleja varasem kogemus koos ii) IV lisa (147. osa) kohaselt sertifitseeritud kursuse või pädeva asutuse sertifitseeritud kursusega vastab tüübipädevusmärke väljaandmiseks sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

e)

Erinevuskoolituse puhul kontrollib pädev asutus, kas i) taotleja varasem kogemus koos ii) IV lisa (147. osa) kohaselt sertifitseeritud kursuse või pädeva asutuse sertifitseeritud kursusega vastab tüübipädevusmärke väljaandmiseks sätestatud nõuetele.

| f) | Nõuetekohaste praktiliste oskuste olemasolu tuleb tõendada, esitades kas i) praktiliste oskuste omandamist kirjeldavad üksikasjalikud dokumendid või II lisa (145. osa) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni väljaantud logiraamatu, või võimaluse korral ii) IV lisa (147. osa) kohast koolitusluba omava lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni väljaantud koolitustõendi, mis hõlmab praktilise õppe läbimist. |
| --- | --- |

f)

Nõuetekohaste praktiliste oskuste olemasolu tuleb tõendada, esitades kas i) praktiliste oskuste omandamist kirjeldavad üksikasjalikud dokumendid või II lisa (145. osa) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni väljaantud logiraamatu, või võimaluse korral ii) IV lisa (147. osa) kohast koolitusluba omava lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni väljaantud koolitustõendi, mis hõlmab praktilise õppe läbimist.

| g) | Õhusõidukitüübi märkimisel kasutatakse ameti poolt kindlaks määratud õhusõidukitüübipädevusi. |
| --- | --- |

g)

Õhusõidukitüübi märkimisel kasutatakse ameti poolt kindlaks määratud õhusõidukitüübipädevusi.

66.B.120   Lennundustehniliste töötajate lubade kehtivuse taastamise kord

| a) | Pädev asutus võrdleb lennundustehnilise töötaja luba kõnealuse asutuse käsutuses olevate andmetega ning veendub, et loa suhtes ei kohaldata ühtki jaotise 66.B.500 kohast kehtetuks tunnistamise, peatamise või muutmise menetlust. Kui andmed on identsed ning jaotise 66.B.500 alusel ei ole rakendatud ühtki meedet, taastatakse loa kehtivus viieks aastaks ning tehakse vastav märge pädeva asutuse käsutuses olevatesse andmetesse. |
| --- | --- |

a)

Pädev asutus võrdleb lennundustehnilise töötaja luba kõnealuse asutuse käsutuses olevate andmetega ning veendub, et loa suhtes ei kohaldata ühtki jaotise 66.B.500 kohast kehtetuks tunnistamise, peatamise või muutmise menetlust. Kui andmed on identsed ning jaotise 66.B.500 alusel ei ole rakendatud ühtki meedet, taastatakse loa kehtivus viieks aastaks ning tehakse vastav märge pädeva asutuse käsutuses olevatesse andmetesse.

| b) | Kui pädeva asutuse andmed erinevad lennundustehnilise töötaja loal olevatest andmetest, peab pädev asutus tegema järgmist:






  1. | uurima välja erinevuste põhjused; vajaduse korral võib pädev asutus vastu võtta otsuse loa kehtivust mitte taastada; |
| --- | --- | --- |

b)

Kui pädeva asutuse andmed erinevad lennundustehnilise töötaja loal olevatest andmetest, peab pädev asutus tegema järgmist:

1.

uurima välja erinevuste põhjused; vajaduse korral võib pädev asutus vastu võtta otsuse loa kehtivust mitte taastada;

| 2. | teavitama loa omanikku ja I lisa (M osa) F alajao või II lisa (145. osa) kohaselt teadaolevat sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni, keda selline asjaolu võib otseselt mõjutada; |
| --- | --- |

2.

teavitama loa omanikku ja I lisa (M osa) F alajao või II lisa (145. osa) kohaselt teadaolevat sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni, keda selline asjaolu võib otseselt mõjutada;

| 3. | vajaduse korral võtma jaotise 66.B.500 kohased meetmed asjaomase loa kehtetuks tunnistamiseks, muutmiseks või selle kehivuse peatamiseks. |
| --- | --- |

3.

vajaduse korral võtma jaotise 66.B.500 kohased meetmed asjaomase loa kehtetuks tunnistamiseks, muutmiseks või selle kehivuse peatamiseks.

66.B.125   Lubade ja grupipädevuste muutmise kord

| a) | Artikli 5 lõikes 4 osutatud lennundustehnilise töötaja loale juba varem kantud konkreetsed õhusõidukitüübi pädevusmärked jäävad kehtima ja neid ei muudeta uuteks pädevusmärgeteks, välja arvatud juhul, kui loaomanik vastab täielikult käesoleva lisa (66. osa) jaotises 66.A.45 vastava grupi/alamgrupipädevuse kohta sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

a)

Artikli 5 lõikes 4 osutatud lennundustehnilise töötaja loale juba varem kantud konkreetsed õhusõidukitüübi pädevusmärked jäävad kehtima ja neid ei muudeta uuteks pädevusmärgeteks, välja arvatud juhul, kui loaomanik vastab täielikult käesoleva lisa (66. osa) jaotises 66.A.45 vastava grupi/alamgrupipädevuse kohta sätestatud nõuetele.

| b) | Muutmine toimub vastavalt järgmisele tabelile:






  1. | B1- või C-kategooria puhul muudetakse märked järgmiselt:






  — | „kolbmootoriga kopterid, kogu grupp” asendatakse järgmisega: „kogu alamgrupp 2c” ja gruppi 1 kuuluvaid ühe kolbmootoriga koptereid hõlmav õhusõidukitüübipädevus; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Muutmine toimub vastavalt järgmisele tabelile:

1.

B1- või C-kategooria puhul muudetakse märked järgmiselt:

—

„kolbmootoriga kopterid, kogu grupp” asendatakse järgmisega: „kogu alamgrupp 2c” ja gruppi 1 kuuluvaid ühe kolbmootoriga koptereid hõlmav õhusõidukitüübipädevus;

| — | „kolbmootoriga kopterid, tootja grupp” asendatakse järgmisega: „kogu tootja alamgrupp 2c” ja asjaomase tootja gruppi 1 kuuluvaid ühe kolbmootoriga koptereid hõlmav õhusõidukitüübipädevus; |
| --- | --- |

—

„kolbmootoriga kopterid, tootja grupp” asendatakse järgmisega: „kogu tootja alamgrupp 2c” ja asjaomase tootja gruppi 1 kuuluvaid ühe kolbmootoriga koptereid hõlmav õhusõidukitüübipädevus;

| — | „turbiinmootoriga kopterid, kogu grupp” asendatakse järgmisega: „kogu alamgrupp 2b” ja gruppi 1 kuuluvaid ühe turbiinmootoriga koptereid hõlmav õhusõidukitüübipädevus; |
| --- | --- |

—

„turbiinmootoriga kopterid, kogu grupp” asendatakse järgmisega: „kogu alamgrupp 2b” ja gruppi 1 kuuluvaid ühe turbiinmootoriga koptereid hõlmav õhusõidukitüübipädevus;

| — | „turbiinmootoriga kopterid, tootja grupp” asendatakse järgmisega: „kogu tootja alamgrupp 2b” ja asjaomase tootja gruppi 1 kuuluvaid ühe turbiinmootoriga koptereid hõlmav õhusõidukitüübipädevus; |
| --- | --- |

—

„turbiinmootoriga kopterid, tootja grupp” asendatakse järgmisega: „kogu tootja alamgrupp 2b” ja asjaomase tootja gruppi 1 kuuluvaid ühe turbiinmootoriga koptereid hõlmav õhusõidukitüübipädevus;

| — | „ühe kolbmootoriga lennukid – metallkonstruktsioon, kogu grupp või tootja grupp” asendatakse järgmisega: „kogu grupp 3”. B1-kategooria lubadele märgitakse järgmised piirangud: komposiitkonstruktsiooniga lennukid, puitkonstruktsiooniga lennukid ning metalltorudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid; |
| --- | --- |

—

„ühe kolbmootoriga lennukid – metallkonstruktsioon, kogu grupp või tootja grupp” asendatakse järgmisega: „kogu grupp 3”. B1-kategooria lubadele märgitakse järgmised piirangud: komposiitkonstruktsiooniga lennukid, puitkonstruktsiooniga lennukid ning metalltorudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid;

| — | „mitme kolbmootoriga lennukid – metallkonstruktsioon, kogu grupp või tootja grupp” asendatakse järgmisega: „kogu grupp 3”. B1-kategooria lubadele märgitakse järgmised piirangud: komposiitkonstruktsiooniga lennukid, puitkonstruktsiooniga lennukid ning metalltorudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid; |
| --- | --- |

—

„mitme kolbmootoriga lennukid – metallkonstruktsioon, kogu grupp või tootja grupp” asendatakse järgmisega: „kogu grupp 3”. B1-kategooria lubadele märgitakse järgmised piirangud: komposiitkonstruktsiooniga lennukid, puitkonstruktsiooniga lennukid ning metalltorudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid;

| — | „ühe kolbmootoriga lennukid – puitkonstruktsioon, kogu grupp või tootja grupp” asendatakse järgmisega: „kogu grupp 3”. B1-kategooria lubadele märgitakse järgmised piirangud: metallkonstruktsiooniga lennukid, komposiitkonstruktsiooniga lennukid ning metalltorudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid; |
| --- | --- |

—

„ühe kolbmootoriga lennukid – puitkonstruktsioon, kogu grupp või tootja grupp” asendatakse järgmisega: „kogu grupp 3”. B1-kategooria lubadele märgitakse järgmised piirangud: metallkonstruktsiooniga lennukid, komposiitkonstruktsiooniga lennukid ning metalltorudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid;

| — | „mitme kolbmootoriga lennukid – puitkonstruktsioon, kogu grupp või tootja grupp” asendatakse järgmisega: „kogu grupp 3”. B1-kategooria lubadele märgitakse järgmised piirangud: metallkonstruktsiooniga lennukid, komposiitkonstruktsiooniga lennukid ning metalltorudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid; |
| --- | --- |

—

„mitme kolbmootoriga lennukid – puitkonstruktsioon, kogu grupp või tootja grupp” asendatakse järgmisega: „kogu grupp 3”. B1-kategooria lubadele märgitakse järgmised piirangud: metallkonstruktsiooniga lennukid, komposiitkonstruktsiooniga lennukid ning metalltorudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid;

| — | „ühe kolbmootoriga lennukid – komposiitkonstruktsioon, kogu grupp või tootja grupp” asendatakse järgmisega: „kogu grupp 3”. B1-kategooria lubadele märgitakse järgmised piirangud: metallkonstruktsiooniga lennukid, puitkonstruktsiooniga lennukid ning metalltorudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid; |
| --- | --- |

—

„ühe kolbmootoriga lennukid – komposiitkonstruktsioon, kogu grupp või tootja grupp” asendatakse järgmisega: „kogu grupp 3”. B1-kategooria lubadele märgitakse järgmised piirangud: metallkonstruktsiooniga lennukid, puitkonstruktsiooniga lennukid ning metalltorudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid;

| — | „mitme kolbmootoriga lennukid – komposiitkonstruktsioon, kogu grupp või tootja grupp” asendatakse järgmisega: „kogu grupp 3”. B1-kategooria lubadele märgitakse järgmised piirangud: metallkonstruktsiooniga lennukid, puitkonstruktsiooniga lennukid ning metalltorudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid; |
| --- | --- |

—

„mitme kolbmootoriga lennukid – komposiitkonstruktsioon, kogu grupp või tootja grupp” asendatakse järgmisega: „kogu grupp 3”. B1-kategooria lubadele märgitakse järgmised piirangud: metallkonstruktsiooniga lennukid, puitkonstruktsiooniga lennukid ning metalltorudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid;

| — | „ühe turbiinmootoriga lennukid, kogu grupp” asendatakse järgmisega „kogu alamgrupp 2a” ja neid ühe turbopropellermootoriga lennukeid hõlmav õhusõidukitüübipädevus, mille suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõidukitüübipädevust ei kohaldatud ja mis kuuluvad gruppi 1; |
| --- | --- |

—

„ühe turbiinmootoriga lennukid, kogu grupp” asendatakse järgmisega „kogu alamgrupp 2a” ja neid ühe turbopropellermootoriga lennukeid hõlmav õhusõidukitüübipädevus, mille suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõidukitüübipädevust ei kohaldatud ja mis kuuluvad gruppi 1;

| — | „ühe turbiinmootoriga lennukid, tootja grupp” asendatakse järgmisega: „tootja alamgrupp 2a” ja neid ühe turbopropellermootoriga lennukeid hõlmav õhusõidukitüübipädevus, mille suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõidukitüübipädevust ei kohaldatud ja mis kuuluvad gruppi 1; |
| --- | --- |

—

„ühe turbiinmootoriga lennukid, tootja grupp” asendatakse järgmisega: „tootja alamgrupp 2a” ja neid ühe turbopropellermootoriga lennukeid hõlmav õhusõidukitüübipädevus, mille suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõidukitüübipädevust ei kohaldatud ja mis kuuluvad gruppi 1;

| — | „mitme turbiinmootoriga lennukid, kogu grupp” asendatakse järgmisega: neid mitme mootori ja turbopropelleriga lennukeid hõlmav õhusõidukitüübipädevus, mille suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõidukitüübipädevust ei kohaldatud. |
| --- | --- |

—

„mitme turbiinmootoriga lennukid, kogu grupp” asendatakse järgmisega: neid mitme mootori ja turbopropelleriga lennukeid hõlmav õhusõidukitüübipädevus, mille suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõidukitüübipädevust ei kohaldatud.

| 2. | B2-kategooria puhul muudetakse märked järgmiselt:






  — | „lennukid” asendatakse järgmisega „kogu alamgrupp 2a” ja „kogu grupp 3” ning neid lennukeid hõlmav õhusõidukitüübipädevus, mille suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõidukitüübipädevust ei kohaldatud ja mis kuuluvad gruppi 1; |
| --- | --- | --- |

2.

B2-kategooria puhul muudetakse märked järgmiselt:

—

„lennukid” asendatakse järgmisega „kogu alamgrupp 2a” ja „kogu grupp 3” ning neid lennukeid hõlmav õhusõidukitüübipädevus, mille suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõidukitüübipädevust ei kohaldatud ja mis kuuluvad gruppi 1;

| — | „kopterid” asendatakse järgmisega „kogu alamgrupp 2b ja kogu alamgrupp 2c” ning neid koptereid hõlmav õhusõidukitüübipädevus, mille suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõidukitüübipädevust ei kohaldatud ja mis kuuluvad gruppi 1. |
| --- | --- |

—

„kopterid” asendatakse järgmisega „kogu alamgrupp 2b ja kogu alamgrupp 2c” ning neid koptereid hõlmav õhusõidukitüübipädevus, mille suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõidukitüübipädevust ei kohaldatud ja mis kuuluvad gruppi 1.

| 3. | C-kategooria puhul muudetakse märked järgmiselt:






  — | „lennukid” asendatakse järgmisega „kogu alamgrupp 2a” ja „kogu grupp 3” ning neid lennukeid hõlmav õhusõidukitüübipädevus, mille suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõidukitüübipädevust ei kohaldatud ja mis kuuluvad gruppi 1; |
| --- | --- | --- |

3.

C-kategooria puhul muudetakse märked järgmiselt:

—

„lennukid” asendatakse järgmisega „kogu alamgrupp 2a” ja „kogu grupp 3” ning neid lennukeid hõlmav õhusõidukitüübipädevus, mille suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõidukitüübipädevust ei kohaldatud ja mis kuuluvad gruppi 1;

| — | „kopterid” asendatakse järgmisega „kogu alamgrupp 2b ja kogu alamgrupp 2c” ning neid koptereid hõlmav õhusõidukitüübipädevus, mille suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõidukitüübipädevust ei kohaldatud ja mis kuuluvad gruppi 1. |
| --- | --- |

—

„kopterid” asendatakse järgmisega „kogu alamgrupp 2b ja kogu alamgrupp 2c” ning neid koptereid hõlmav õhusõidukitüübipädevus, mille suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõidukitüübipädevust ei kohaldatud ja mis kuuluvad gruppi 1.

| c) | Kui loa suhtes kohaldati pärast jaotises 66.A.70 osutatud kvalifikatsioonimuutmise menetlust piiranguid, jäävad need piirangud kehtima, välja arvatud juhul, kui need tühistatakse vastavalt jaotises 66.B.300 osutatud asjaomases muutmisaruandes sätestatud tingimusele. |
| --- | --- |

c)

Kui loa suhtes kohaldati pärast jaotises 66.A.70 osutatud kvalifikatsioonimuutmise menetlust piiranguid, jäävad need piirangud kehtima, välja arvatud juhul, kui need tühistatakse vastavalt jaotises 66.B.300 osutatud asjaomases muutmisaruandes sätestatud tingimusele.

66.B.130   Õhusõidukitüübikoolituse otsese heakskiitmise kord

Pädev asutus võib heaks kiita muu kui IV lisa (147. osa) kohast koolitusluba omava organisatsiooni korraldatud tüübipädevuskoolituse vastavalt käesoleva lisa (66. osa) III liite punktile 1. Sel juhul kohaldab pädev asutus menetlust, millega tagatakse õhusõidukitüübikoolituse vastavus käesoleva lisa (66. osa) III liite nõuetele.

C   ALAJAGU

EKSAMID

Käesolevas alajaos on sätestatud pädeva asutuse korraldatavate eksamite kord.

66.B.200   Pädeva asutuse korraldatavad eksamid

| a) | Kõiki eksamiküsimusi tuleb enne eksamit hoida turvalisel viisil, et kandidaadid ei teaks, milliseid küsimusi eksamil kasutatakse. |
| --- | --- |

a)

Kõiki eksamiküsimusi tuleb enne eksamit hoida turvalisel viisil, et kandidaadid ei teaks, milliseid küsimusi eksamil kasutatakse.

| b) | Pädev asutus määrab kindlaks järgmise:






  1. | isikud, kes vastutavad igal eksamil kasutatavate küsimuste eest; |
| --- | --- | --- |

b)

Pädev asutus määrab kindlaks järgmise:

1.

isikud, kes vastutavad igal eksamil kasutatavate küsimuste eest;

| 2. | eksamineerijad, kes viibivad kõikidel eksamitel, et kindlustada eksamite nõuetekohane korraldus. |
| --- | --- |

2.

eksamineerijad, kes viibivad kõikidel eksamitel, et kindlustada eksamite nõuetekohane korraldus.

| c) | Baasteadmiste eksamid toimuvad käesoleva lisa (66. osa) I ja II liites kindlaksmääratud nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

c)

Baasteadmiste eksamid toimuvad käesoleva lisa (66. osa) I ja II liites kindlaksmääratud nõuete kohaselt.

| d) | Tüübikoolitused ja tüübieksamid toimuvad käesoleva lisa (66. osa) III liites kindlaksmääratud nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

d)

Tüübikoolitused ja tüübieksamid toimuvad käesoleva lisa (66. osa) III liites kindlaksmääratud nõuete kohaselt.

| e) | Iga kuue kuu järel tuleb koostada uued teemaarendusküsimused ning juba kasutatud küsimused tuleb kas täielikult või ajutiselt kasutuselt kõrvaldada. Kasutatud küsimused tuleb dokumenteerida ja kontrollimiseks alles hoida. |
| --- | --- |

e)

Iga kuue kuu järel tuleb koostada uued teemaarendusküsimused ning juba kasutatud küsimused tuleb kas täielikult või ajutiselt kasutuselt kõrvaldada. Kasutatud küsimused tuleb dokumenteerida ja kontrollimiseks alles hoida.

| f) | Kõik eksamidokumendid tuleb kandidaatidele väljastada eksami alguses ning kandidaadid peavad need eksamiks ettenähtud aja möödudes eksamineerijale tagastama. Eksamiks ettenähtud aja jooksul ei tohi ühtki eksamidokumenti eksamiruumist välja viia. |
| --- | --- |

f)

Kõik eksamidokumendid tuleb kandidaatidele väljastada eksami alguses ning kandidaadid peavad need eksamiks ettenähtud aja möödudes eksamineerijale tagastama. Eksamiks ettenähtud aja jooksul ei tohi ühtki eksamidokumenti eksamiruumist välja viia.

| g) | Kandidaat tohib eksami ajal kasutada üksnes eksamidokumente, välja arvatud teatavad eridokumendid, mida on vaja tüübieksamil. |
| --- | --- |

g)

Kandidaat tohib eksami ajal kasutada üksnes eksamidokumente, välja arvatud teatavad eridokumendid, mida on vaja tüübieksamil.

| h) | Kandidaadid tuleb paigutada nii, et neil ei oleks võimalik lugeda üksteise eksamidokumente. Nad tohivad kõneleda üksnes eksamineerijaga. |
| --- | --- |

h)

Kandidaadid tuleb paigutada nii, et neil ei oleks võimalik lugeda üksteise eksamidokumente. Nad tohivad kõneleda üksnes eksamineerijaga.

| i) | Kandidaadid, kes tõendatult kasutavad eksamil keelatud abimaterjale, saavad eksamikeelu, mis kehtib 12 kuud alates selle eksami kuupäevast, mille ajal nad kõnealuseid materjale kasutasid. |
| --- | --- |

i)

Kandidaadid, kes tõendatult kasutavad eksamil keelatud abimaterjale, saavad eksamikeelu, mis kehtib 12 kuud alates selle eksami kuupäevast, mille ajal nad kõnealuseid materjale kasutasid.

D   ALAJAGU

VOLITATUD LENNUNDUSTEHNILISTE TÖÖTAJATE KVALIFIKATSIOONI MUUTMINE

Käesolevas alajaos sätestatakse volitatud lennundustehniliste töötajate jaotises 66.A.70 osutatud kvalifikatsioonide muutmise kord.

66.B.300   Üldsätted

| a) | Pädev asutus võib muuta ainult neid kvalifikatsioone, mis i) on saadud asjaomast pädevust omavas liikmesriigis, ilma et see piiraks kahepoolsete lepingute kohaldamist, ning ii) mis kehtisid enne käesoleva lisa (66. osa) asjaomaste nõuete jõustumist. |
| --- | --- |

a)

Pädev asutus võib muuta ainult neid kvalifikatsioone, mis i) on saadud asjaomast pädevust omavas liikmesriigis, ilma et see piiraks kahepoolsete lepingute kohaldamist, ning ii) mis kehtisid enne käesoleva lisa (66. osa) asjaomaste nõuete jõustumist.

| b) | Pädev asutus võib muutmist teostada üksnes jaotise 66.B.305 või 66.B.310 kohaselt koostatud muutmisaruande alusel. |
| --- | --- |

b)

Pädev asutus võib muutmist teostada üksnes jaotise 66.B.305 või 66.B.310 kohaselt koostatud muutmisaruande alusel.

| c) | Muutmisaruanne peab olema i) pädeva asutuse koostatud või ii) pädeva asutuse poolt heaks kiidetud, et tagada kooskõla käesoleva lisa (66. osa) sätetega. |
| --- | --- |

c)

Muutmisaruanne peab olema i) pädeva asutuse koostatud või ii) pädeva asutuse poolt heaks kiidetud, et tagada kooskõla käesoleva lisa (66. osa) sätetega.

| d) | Pädev asutus peab muutmisaruannet ja selle muudatusi säilitama kooskõlas jaotisega 66.B.20. |
| --- | --- |

d)

Pädev asutus peab muutmisaruannet ja selle muudatusi säilitama kooskõlas jaotisega 66.B.20.

66.B.305   Siseriiklike kvalifikatsioonide muutmise aruanne

| a) | Volitatud lennundustehnilise töötaja siseriiklike kvalifikatsioonide muutmise aruandes kirjeldatakse iga kvalifikatsiooniliigi rakendusala, sealhulgas asjaomase kvalifikatsiooniga seotud siseriikliku loa (kui see on olemas) rakendusala ja asjaomase kvalifikatsiooniga seotud õigusi ning sellele lisatakse nende siseriiklike õigusaktide koopiad, millega asjaomased õigused on kindlaks määratud. |
| --- | --- |

a)

Volitatud lennundustehnilise töötaja siseriiklike kvalifikatsioonide muutmise aruandes kirjeldatakse iga kvalifikatsiooniliigi rakendusala, sealhulgas asjaomase kvalifikatsiooniga seotud siseriikliku loa (kui see on olemas) rakendusala ja asjaomase kvalifikatsiooniga seotud õigusi ning sellele lisatakse nende siseriiklike õigusaktide koopiad, millega asjaomased õigused on kindlaks määratud.

| b) | Muutmisaruanne sisaldab iga punktis a osutatud kvalifikatsiooniliigi kohta järgmist:






  1. | missuguseks lennundustehnilise töötaja loaks kvalifikatsioon muudetakse; |
| --- | --- | --- |

b)

Muutmisaruanne sisaldab iga punktis a osutatud kvalifikatsiooniliigi kohta järgmist:

1.

missuguseks lennundustehnilise töötaja loaks kvalifikatsioon muudetakse;

| 2. | missugused jaotise 66.A.70 punktis c või d nimetatud piirangud loale märgitakse; |
| --- | --- |

2.

missugused jaotise 66.A.70 punktis c või d nimetatud piirangud loale märgitakse;

| 3. | piirangute tühistamise tingimused, kus on märgitud moodul/ained, milles piirangu tühistamiseks ja lennundustehnilise töötaja täieõigusliku loa saamiseks nõutav eksam tuleb sooritada, või täiendava (alam)kategooria lisamise tingimused. Muutmisaruanne peab sisaldama ka neid käesoleva lisa (66. osa) III liites kindlaksmääratud mooduleid, mida siseriiklik kvalifitseerimine ei hõlma. |
| --- | --- |

3.

piirangute tühistamise tingimused, kus on märgitud moodul/ained, milles piirangu tühistamiseks ja lennundustehnilise töötaja täieõigusliku loa saamiseks nõutav eksam tuleb sooritada, või täiendava (alam)kategooria lisamise tingimused. Muutmisaruanne peab sisaldama ka neid käesoleva lisa (66. osa) III liites kindlaksmääratud mooduleid, mida siseriiklik kvalifitseerimine ei hõlma.

66.B.310   Sertifitseeritud hooldusorganisatsioonide väljaantud volituste muutmise aruanded

| a) | Muutmisaruandes tuleb kirjeldada kõikide asjaomase sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni poolt väljaantavate eri liiki volituste rakendusala ning aruandele lisatakse koopia asjaomases sertifitseeritud hooldusorganisatsioonis kehtivast lennundustehniliste töötajate kvalifitseerimise korrast, mille alusel volitust muudetakse. |
| --- | --- |

a)

Muutmisaruandes tuleb kirjeldada kõikide asjaomase sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni poolt väljaantavate eri liiki volituste rakendusala ning aruandele lisatakse koopia asjaomases sertifitseeritud hooldusorganisatsioonis kehtivast lennundustehniliste töötajate kvalifitseerimise korrast, mille alusel volitust muudetakse.

| b) | Muutmisaruanne sisaldab iga punktis a osutatud eri liiki volituse kohta järgmist:






  1. | missuguseks lennundustehnilise töötaja loaks asjaomane volitus muudetakse; |
| --- | --- | --- |

b)

Muutmisaruanne sisaldab iga punktis a osutatud eri liiki volituse kohta järgmist:

1.

missuguseks lennundustehnilise töötaja loaks asjaomane volitus muudetakse;

| 2. | missugused jaotise 66.A.70 punktis c või d nimetatud piirangud loale märgitakse ning |
| --- | --- |

2.

missugused jaotise 66.A.70 punktis c või d nimetatud piirangud loale märgitakse ning

| 3. | piirangute tühistamise tingimused, kus on märgitud moodul/ained, milles piirangu tühistamiseks ja lennundustehnilise töötaja täieõigusliku loa saamiseks nõutav eksam tuleb sooritada, või täiendava (alam)kategooria lisamise tingimused. Muutmisaruanne peab sisaldama ka neid käesoleva lisa (66. osa) III liites kindlaksmääratud mooduleid, mida siseriiklik kvalifitseerimine ei hõlma. |
| --- | --- |

3.

piirangute tühistamise tingimused, kus on märgitud moodul/ained, milles piirangu tühistamiseks ja lennundustehnilise töötaja täieõigusliku loa saamiseks nõutav eksam tuleb sooritada, või täiendava (alam)kategooria lisamise tingimused. Muutmisaruanne peab sisaldama ka neid käesoleva lisa (66. osa) III liites kindlaksmääratud mooduleid, mida siseriiklik kvalifitseerimine ei hõlma.

E   ALAJAGU

BOONUSPUNKTIDE ARVESTAMINE

Käesolevas alajaos on sätestatud jaotise 66.A.25 punktis c osutatud boonuspunktide andmise kord.

66.B.400   Üldsätted

| a) | Pädev asutus võib boonuspunkte anda üksnes jaotise 66.B.405 kohaselt koostatud boonuspunktide arvestamise aruande alusel. |
| --- | --- |

a)

Pädev asutus võib boonuspunkte anda üksnes jaotise 66.B.405 kohaselt koostatud boonuspunktide arvestamise aruande alusel.

| b) | Boonuspunkide arvestamise aruanne peab olema i) pädeva asutuse koostatud või ii) pädeva asutuse poolt heaks kiidetud, et tagada kooskõla käesoleva lisa (66. osa) sätetega. |
| --- | --- |

b)

Boonuspunkide arvestamise aruanne peab olema i) pädeva asutuse koostatud või ii) pädeva asutuse poolt heaks kiidetud, et tagada kooskõla käesoleva lisa (66. osa) sätetega.

| c) | Pädev asutus peab boonuspunktide arvestamise aruannet ja selle muudatusi säilitama kooskõlas jaotisega 66.B.20. |
| --- | --- |

c)

Pädev asutus peab boonuspunktide arvestamise aruannet ja selle muudatusi säilitama kooskõlas jaotisega 66.B.20.

66.B.405   Boonuspunktide arvestamise aruanne

| a) | Boonuspunktide arvestamise aruandes võrreldakse järgmist:






  i) | käesoleva lisa (66. osa) I liites nimetatud mooduleid, alammooduleid, aineid ja teadmiste tasemeid (vastavalt vajadusele) ja |
| --- | --- | --- |

a)

Boonuspunktide arvestamise aruandes võrreldakse järgmist:

i)

käesoleva lisa (66. osa) I liites nimetatud mooduleid, alammooduleid, aineid ja teadmiste tasemeid (vastavalt vajadusele) ja

| ii) | taotletava kategooriaga seotud tehnilist kvalifikatsiooni käsitleva koolituse kava. |
| --- | --- |

ii)

taotletava kategooriaga seotud tehnilist kvalifikatsiooni käsitleva koolituse kava.

Võrdlus peab sisaldama märget selle kohta, kas taotleja vastab asjaomastele nõuetele ning selgitust iga väite kohta.

| b) | Muid boonuspunkte kui IV lisa (147. osa) kohast koolitusluba omavas organisatsioonis sooritatud baasteadmiste eksamite alusel antud boonuspunktid võib anda ainult selle liikmesriigi pädev asutus, kes kvalifikatsiooni andis, ilma et see piiraks kahepoolsete lepingute kohaldamist. |
| --- | --- |

b)

Muid boonuspunkte kui IV lisa (147. osa) kohast koolitusluba omavas organisatsioonis sooritatud baasteadmiste eksamite alusel antud boonuspunktid võib anda ainult selle liikmesriigi pädev asutus, kes kvalifikatsiooni andis, ilma et see piiraks kahepoolsete lepingute kohaldamist.

| c) | Boonuspunktide andmiseks peab iga mooduli ja alammooduli puhul märkima, et asjaomased nõuded on täidetud, samuti tuleb lisada märge selle kohta, kus tehnilises kvalifikatsioonis võib leida samaväärse standardi. |
| --- | --- |

c)

Boonuspunktide andmiseks peab iga mooduli ja alammooduli puhul märkima, et asjaomased nõuded on täidetud, samuti tuleb lisada märge selle kohta, kus tehnilises kvalifikatsioonis võib leida samaväärse standardi.

| d) | Pädev asutus kontrollib korrapäraselt, kas i) siseriiklikke kvalifikatsioonistandardeid või ii) käesoleva lisa (66. osa) I liidet on muudetud, ning annab hinnangu selle kohta, kas boonuspunktide arvestamise aruannet oleks vaja vastavalt muuta. Kõnealused muudatused tuleb dokumenteerida, märkida neile kuupäev ning neid säilitada. |
| --- | --- |

d)

Pädev asutus kontrollib korrapäraselt, kas i) siseriiklikke kvalifikatsioonistandardeid või ii) käesoleva lisa (66. osa) I liidet on muudetud, ning annab hinnangu selle kohta, kas boonuspunktide arvestamise aruannet oleks vaja vastavalt muuta. Kõnealused muudatused tuleb dokumenteerida, märkida neile kuupäev ning neid säilitada.

66.B.410   Boonuspunktide kehtivus

| a) | Pädev asutus teavitab taotlejat kirjalikult talle antud boonuspunktidest ning lisab viite aruandele, mille alusel punkte arvestati. |
| --- | --- |

a)

Pädev asutus teavitab taotlejat kirjalikult talle antud boonuspunktidest ning lisab viite aruandele, mille alusel punkte arvestati.

| b) | Boonuspunktid kehtivad nende väljaandmisest alates kümme aastat. |
| --- | --- |

b)

Boonuspunktid kehtivad nende väljaandmisest alates kümme aastat.

| c) | Pärast boonuspunktide kehtivuse lõppu võib taotleja esitada taotluse uute boonuspunktide saamiseks. Kui käesoleva lisa (66. osa) I liites sätestatud nõudeid baasteadmiste kohta ei ole muudetud, taastab pädev asutus boonuspunktide kehtivuse täiendava menetluseta veel kümneks aastaks. |
| --- | --- |

c)

Pärast boonuspunktide kehtivuse lõppu võib taotleja esitada taotluse uute boonuspunktide saamiseks. Kui käesoleva lisa (66. osa) I liites sätestatud nõudeid baasteadmiste kohta ei ole muudetud, taastab pädev asutus boonuspunktide kehtivuse täiendava menetluseta veel kümneks aastaks.

F   ALAJAGU

PIDEV JÄRELEVALVE

Käesolevas alajaos sätestatakse lennundustehnilise töötaja lubade suhtes pideva järelevalve teostamise kord, eelkõige seoses lubade kehtetuks tunnistamise, peatamise või neile piirangute kehtestamisega.

66.B.500   Lennundustehnilise töötaja loa kehtetuks tunnistamine, peatamine või sellele piirangute kehtestamine

Pädev asutus tunnistab lennundustehnilise töötaja loa kehtetuks, peatab selle või kehtestab sellele piirangud, kui ta on avastanud ohutusalase puudujäägi või kui tal on kindlad tõendid selle kohta, et loa omanik on teinud järgmist või olnud seotud järgmisega:

| 1. | lennundustehnilise töötaja loa ja/või hooldustõenditega antavate õiguse saamine võltsitud dokumentide abil; |
| --- | --- |

1.

lennundustehnilise töötaja loa ja/või hooldustõenditega antavate õiguse saamine võltsitud dokumentide abil;

| 2. | nõutavate hooldustööde tegemata jätmine ja kõnealused tööd tellinud organisatsioonile või isikule sellest teatamata jätmine; |
| --- | --- |

2.

nõutavate hooldustööde tegemata jätmine ja kõnealused tööd tellinud organisatsioonile või isikule sellest teatamata jätmine;

| 3. | töötaja enda poolt tehtud kontrolli käigus tuvastatud vajalike hooldustööde tegemata jätmine ja organisatsioonile või isikule, kelle õhusõidukile hooldust tehti, sellest teatamata jätmine; |
| --- | --- |

3.

töötaja enda poolt tehtud kontrolli käigus tuvastatud vajalike hooldustööde tegemata jätmine ja organisatsioonile või isikule, kelle õhusõidukile hooldust tehti, sellest teatamata jätmine;

| 4. | hooldustööde hooletu tegemine; |
| --- | --- |

4.

hooldustööde hooletu tegemine;

| 5. | hooldusdokumentide võltsimine; |
| --- | --- |

5.

hooldusdokumentide võltsimine;

| 6. | hooldustõendi väljaandmine teadmisega, et tõendil märgitud hooldustöid ei ole tehtud, või kontrollimata, kas need tööd on tehtud; |
| --- | --- |

6.

hooldustõendi väljaandmine teadmisega, et tõendil märgitud hooldustöid ei ole tehtud, või kontrollimata, kas need tööd on tehtud;

| 7. | hooldustööde tegemine või hooldustõendi väljaandmine alkoholi või uimastite mõju all; |
| --- | --- |

7.

hooldustööde tegemine või hooldustõendi väljaandmine alkoholi või uimastite mõju all;

| 8. | hooldustõendi väljaandmine vaatamata sellele, et I lisa (M osa), II lisa (145. osa) või III lisa (66. osa) nõuded on täitmata. |
| --- | --- |

8.

hooldustõendi väljaandmine vaatamata sellele, et I lisa (M osa), II lisa (145. osa) või III lisa (66. osa) nõuded on täitmata.

I liide

Nõutavad baasteadmised

1.   Teadmiste tasemed – A-, B1-, B2-, B3- ja C-kategooria lennundustehnilise töötaja luba

A-, B1-, B2- ja B3-kategooria baasteadmiste taset tähistatakse iga asjaomase aine puhul vastava hindega (1, 2 või 3). C-kategooria loa taotleja teadmiste tase peab vastama B1- või B2-kategooria baasteadmiste tasemele.

Teadmiste kolm taset ja neid tähistavad hinded on järgmised:

| — | 1. TASE: aine põhielementide tundmine.

  Eesmärgid:






  a) | taotleja peaks tundma aine põhielemente; |
| --- | --- | --- |

—

1. TASE: aine põhielementide tundmine.

Eesmärgid:

a)

taotleja peaks tundma aine põhielemente;

| b) | taotleja peaks oskama lihtsate sõnade ja näidete abil kirjeldada lühidalt kogu ainet; |
| --- | --- |

b)

taotleja peaks oskama lihtsate sõnade ja näidete abil kirjeldada lühidalt kogu ainet;

| c) | taotleja peaks kasutama aine tüüpilisi termineid. |
| --- | --- |

c)

taotleja peaks kasutama aine tüüpilisi termineid.

| — | 2. TASE: üldteadmised aine teoreetilistest ja praktilistest aspektidest ning oskus neid teadmisi rakendada.

  Eesmärgid:






  a) | taotleja peaks tundma aine teoreetilisi põhialuseid; |
| --- | --- | --- |

—

2. TASE: üldteadmised aine teoreetilistest ja praktilistest aspektidest ning oskus neid teadmisi rakendada.

Eesmärgid:

a)

taotleja peaks tundma aine teoreetilisi põhialuseid;

| b) | taotleja peaks oskama vajaduse korral tüüpiliste näidete abil üldiselt kirjeldada kogu ainet; |
| --- | --- |

b)

taotleja peaks oskama vajaduse korral tüüpiliste näidete abil üldiselt kirjeldada kogu ainet;

| c) | taotleja peaks oskama kasutada ainet kirjeldavate füüsikaseadustega seotud matemaatilisi valemeid; |
| --- | --- |

c)

taotleja peaks oskama kasutada ainet kirjeldavate füüsikaseadustega seotud matemaatilisi valemeid;

| d) | taotleja peaks oskama lugeda ja mõista aines kasutatavaid eskiise, jooniseid ja skeeme; |
| --- | --- |

d)

taotleja peaks oskama lugeda ja mõista aines kasutatavaid eskiise, jooniseid ja skeeme;

| e) | taotleja peaks üksikasjalikke protseduure järgides oskama oma teadmisi praktikas rakendada. |
| --- | --- |

e)

taotleja peaks üksikasjalikke protseduure järgides oskama oma teadmisi praktikas rakendada.

| — | 3. TASE: üksikasjalikud teadmised aine teoreetiliste ja praktiliste aspektide kohta ning oskus kombineerida ja kohaldada teadmiste eri elemente loogilisel ning üldistaval viisil.

  Eesmärgid:






  a) | taotleja peaks tundma aine teooriaosa ning asjaomase aine seoseid teiste ainetega; |
| --- | --- | --- |

—

3. TASE: üksikasjalikud teadmised aine teoreetiliste ja praktiliste aspektide kohta ning oskus kombineerida ja kohaldada teadmiste eri elemente loogilisel ning üldistaval viisil.

Eesmärgid:

a)

taotleja peaks tundma aine teooriaosa ning asjaomase aine seoseid teiste ainetega;

| b) | taotleja peaks oskama teoreetiliste põhialuste ja konkreetsete näidete abil kirjeldada üksikasjalikult kogu ainet; |
| --- | --- |

b)

taotleja peaks oskama teoreetiliste põhialuste ja konkreetsete näidete abil kirjeldada üksikasjalikult kogu ainet;

| c) | taotleja peaks mõistma ja oskama kasutada ainega seotud matemaatilisi valemeid; |
| --- | --- |

c)

taotleja peaks mõistma ja oskama kasutada ainega seotud matemaatilisi valemeid;

| d) | taotleja peaks oskama lugeda, mõista ja koostada aines kasutatavaid eskiise, lihtsaid jooniseid ja skeeme; |
| --- | --- |

d)

taotleja peaks oskama lugeda, mõista ja koostada aines kasutatavaid eskiise, lihtsaid jooniseid ja skeeme;

| e) | taotleja peaks tootja juhendi abil oskama rakendada oma teadmisi praktikas; |
| --- | --- |

e)

taotleja peaks tootja juhendi abil oskama rakendada oma teadmisi praktikas;

| f) | taotleja peaks oskama tõlgendada eri allikatest saadud mõõtmistulemusi ning rakendada vajaduse korral parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

f)

taotleja peaks oskama tõlgendada eri allikatest saadud mõõtmistulemusi ning rakendada vajaduse korral parandusmeetmeid.

2.   Moodulid

Lennundustehnilise töötaja loa kategooria või alamkategooriaga seotud kvalifikatsiooni omandamiseks nõutavad põhiained on esitatud järgmises tabelis ja tähistatud ristiga (X):

| Ainemoodul | A- või B1-kategooria, lennukid | A- või B1-kategooria, kopterid | B2 | B3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turbiinmootori(te)ga lennukid | Kolbmootori(te)ga lennukid | Turbiinmootori(te)ga kopterid | Kolbmootori(te)ga kopterid | Avioonika | Kolbmootoriga hermetiseerimata lennukid maksimaalse stardimassiga kuni 2 000 kg |
| 1 | X | X | X | X | X | X |
| 2 | X | X | X | X | X | X |
| 3 | X | X | X | X | X | X |
| 4 | X | X | X | X | X | X |
| 5 | X | X | X | X | X | X |
| 6 | X | X | X | X | X | X |
| 7A | X | X | X | X | X | |
| 7B | | | | | | X |
| 8 | X | X | X | X | X | X |
| 9A | X | X | X | X | X | |
| 9B | | | | | | X |
| 10 | X | X | X | X | X | X |
| 11A | X | | | | | |
| 11B | | X | | | | |
| 11C | | | | | | X |
| 12 | | | X | X | | |
| 13 | | | | | X | |
| 14 | | | | | X | |
| 15 | X | | X | | | |
| 16 | | X | | X | | X |
| 17A | X | X | | | | |
| 17B | | | | | | X |

Ainemoodul

A- või B1-kategooria, lennukid

A- või B1-kategooria, kopterid

B2

B3

Turbiinmootori(te)ga lennukid

Kolbmootori(te)ga lennukid

Turbiinmootori(te)ga kopterid

Kolbmootori(te)ga kopterid

Avioonika

Kolbmootoriga hermetiseerimata lennukid maksimaalse stardimassiga kuni 2 000 kg

1

X

X

X

X

X

X

2

X

X

X

X

X

X

3

X

X

X

X

X

X

4

X

X

X

X

X

X

5

X

X

X

X

X

X

6

X

X

X

X

X

X

7A

X

X

X

X

X

7B

X

8

X

X

X

X

X

X

9A

X

X

X

X

X

9B

X

10

X

X

X

X

X

X

11A

X

11B

X

11C

X

12

X

X

13

X

14

X

15

X

X

16

X

X

X

17A

X

X

17B

X

MOODUL 1.   MATEMAATIKA

| | TASE |
| --- | --- |
| A | B1 | B2 | B3 |
| 1.1. | Aritmeetika |

TASE

A

B1

B2

B3

1.1.

1

2

2

2

Mõisted ja tähised, korrutamis- ja jagamismeetodid, murd- ja kümnendarvud, tegurid ja kordsed, kaalu- ja mõõtühikud ning teisendustegurid, suhe ja võrdelisus, keskmised ja protsendid, pindalad ja ruumalad, ruut- ja kuupastendajad, ruut- ja kuupjuured

1.2.   Algebra

| a) | Lihtsate algebraavaldiste arvutamine, liitmine, lahutamine, korrutamine ja jagamine, sulgude kasutamine, lihtsad murdavaldised |
| --- | --- |

a)

Lihtsate algebraavaldiste arvutamine, liitmine, lahutamine, korrutamine ja jagamine, sulgude kasutamine, lihtsad murdavaldised

1

2

2

2

| b) | Lineaarvõrrandid ja nende lahendid
  Astmed, negatiivsed ja murdarvulised astmed
  Kahend- ja muud kasutatavad numbrisüsteemid
  Võrrandisüsteemid ja ühe tundmatuga ruutvõrrandid
  Logaritmid |
| --- | --- |

b)

Lineaarvõrrandid ja nende lahendid

Astmed, negatiivsed ja murdarvulised astmed

Kahend- ja muud kasutatavad numbrisüsteemid

Võrrandisüsteemid ja ühe tundmatuga ruutvõrrandid

Logaritmid

—

1

1

1

1.3.   Geomeetria

| a) | Lihtsad geomeetrilised kujundid |
| --- | --- |

a)

Lihtsad geomeetrilised kujundid

—

1

1

1

| b) | Graafiline kujutamine; graafikute laad ja kasutamine, võrrandite/funktsioonide graafikud |
| --- | --- |

b)

Graafiline kujutamine; graafikute laad ja kasutamine, võrrandite/funktsioonide graafikud

2

2

2

2

| c) | Lihtne trigonomeetria; trigonomeetrilised seosed, tabelite kasutamine ning rist- ja polaarkoordinaadid |
| --- | --- |

c)

Lihtne trigonomeetria; trigonomeetrilised seosed, tabelite kasutamine ning rist- ja polaarkoordinaadid

—

2

2

2

MOODUL 2.   FÜÜSIKA

| | TASE |
| --- | --- |
| A | B1 | B2 | B3 |
| 2.1. | Aine |

TASE

A

B1

B2

B3

2.1.

1

1

1

1

Aine olemus: keemilised elemendid, aatomite ja molekulide ehitus

Keemilised ühendid

Olekud: tahke, vedel ja gaasiline

Olekumuutused

2.2.   Mehaanika

| 2.2.1. | Staatika |
| --- | --- |

2.2.1.

1

2

1

1

Jõud, momendid ja jõupaarid, kujutamine vektorina

Raskuskese

Tugevusõpetuse, deformatsiooni ja elastsuse põhimõisted: pinge, surve, nihe ja vääne

Tahkete, vedelate ja gaasiliste ainete olemus ja omadused

Surve- ja ülestõukejõud vedelikes (baromeetrid)

| 2.2.2. | Kineetika |
| --- | --- |

2.2.2.

1

2

1

1

Sirgjooneline liikumine: ühtlane sirgjooneline liikumine, liikumine konstantse kiirendusega (liikumine raskusjõu toimel)

Ringliikumine: ühtlane ringliikumine (kesktõuke- ja kesktõmbejõud)

Perioodiline liikumine: pendelliikumine

Lihtne võnketeooria, harmoonilised sagedused ja resonants

Kangi õlgade liikumiskiirus ja võit jõu suuruses, kasutegur

2.2.3.   Dünaamika

| a) | Mass
  Jõud, inerts, töö, võimsus, energia (potentsiaalne, kineetiline ja koguenergia), soojus, kasutegur |
| --- | --- |

a)

Mass

Jõud, inerts, töö, võimsus, energia (potentsiaalne, kineetiline ja koguenergia), soojus, kasutegur

1

2

1

1

| b) | Impulss, impulsi jäävuse seadus
  Jõuimpulss
  Güroskoopiliste näidikute tööpõhimõtted
  Hõõrdejõud: olemus ja mõjud, hõõrdetegur (veeretakistus). |
| --- | --- |

b)

Impulss, impulsi jäävuse seadus

Jõuimpulss

Güroskoopiliste näidikute tööpõhimõtted

Hõõrdejõud: olemus ja mõjud, hõõrdetegur (veeretakistus).

1

2

2

1

2.2.4   Hüdrodünaamika

| a) | Erikaal ja tihedus |
| --- | --- |

a)

Erikaal ja tihedus

2

2

2

2

| b) | Viskoossus, voolamistakistus, pindpinevus
  Vedelike kokkusurutavus
  Staatiline, dünaamiline ja kogurõhk: Bernoulli teoreem, Venturi toru |
| --- | --- |

b)

Viskoossus, voolamistakistus, pindpinevus

Vedelike kokkusurutavus

Staatiline, dünaamiline ja kogurõhk: Bernoulli teoreem, Venturi toru

1

2

1

1

2.3.   Termodünaamika

| a) | Temperatuur: termomeetrid ja temperatuuriskaalad: Celsiuse, Fahrenheiti ja Kelvini temperatuuriskaalad, soojuse määratlus |
| --- | --- |

a)

Temperatuur: termomeetrid ja temperatuuriskaalad: Celsiuse, Fahrenheiti ja Kelvini temperatuuriskaalad, soojuse määratlus

2

2

2

2

| b) | Soojusmahtuvus, erisoojus
  Soojusliikumine: soojuskiirgus ja -juhtimine
  Soojuspaisumine
  Termodünaamika esimene ja teine seadus
  Gaasid: ideaalgaasid; erisoojus jääva mahu ja jääva rõhu korral, gaasipaisumisel tehtav töö
  Isotermiline, adiabaatiline paisumine ja kokkusurumine, mootoritaktid, jääv maht ja jääv rõhk, külmutid ja soojuspumbad
  Sulamis- ja aurustumissoojus, soojusenergia, põlemissoojus |
| --- | --- |

b)

Soojusmahtuvus, erisoojus

Soojusliikumine: soojuskiirgus ja -juhtimine

Soojuspaisumine

Termodünaamika esimene ja teine seadus

Gaasid: ideaalgaasid; erisoojus jääva mahu ja jääva rõhu korral, gaasipaisumisel tehtav töö

Isotermiline, adiabaatiline paisumine ja kokkusurumine, mootoritaktid, jääv maht ja jääv rõhk, külmutid ja soojuspumbad

Sulamis- ja aurustumissoojus, soojusenergia, põlemissoojus

—

2

2

1

| 2.4. | Optika (valgus) |
| --- | --- |

2.4.

—

2

2

—

Valguse olemus; valguse kiirus

Peegeldumis- ja murdumisseadused: peegeldus tasapinnalt, peegeldus sfääriliselt peeglilt, murdumine, läätsed

Kiudoptika

| 2.5. | Lainete levimine ja heli |
| --- | --- |

2.5.

—

2

2

—

Lainete levimine: mehaanilised lained, siinuslaine levimine, interferents, seisulained

Heli: helikiirus, heli tekkimine, tugevus, lainepikkus ja kvaliteet, Doppleri efekt

MOODUL 3.   ELEKTROTEHNIKA ALUSED

| | TASE |
| --- | --- |
| A | B1 | B2 | B3 |
| 3.1. | Elektronteooria |

TASE

A

B1

B2

B3

3.1.

1

1

1

1

Elektrilaengute ehitus ja jaotumine: aatomites, molekulides, ioonides, ühendites

Juhtide, pooljuhtide ja isolaatorite molekulstruktuur

| 3.2. | Staatiline elektriväli ja juhtivus |
| --- | --- |

3.2.

1

2

2

1

Staatiline elektriväli ja elektrostaatiliste laengute jaotumine

Elektrostaatika külgetõmbe- ja tõukejõuseadused

Laenguühikud, Coulombi seadus

Elektrijuhtivus tahketes ainetes, vedelikes, gaasides ja vaakumis

| 3.3. | Elektrotehnika mõisted |
| --- | --- |

3.3.

1

2

2

1

Järgmised mõisted, nende ühikud ja neid mõjutavad tegurid: potentsiaalide vahe, elektromotoorjõud, pinge, vool, takistus, juhtivus, laeng, kokkuleppeline voolusuund, elektronide voog.

| 3.4. | Elektri genereerimine |
| --- | --- |

3.4.

1

1

1

1

Elektri tootmine järgmistel meetoditel: valgus, soojus, hõõrdumine, surve, keemilised reaktsioonid, magnetväli ja liikumine

| 3.5. | Alalisvoolu allikad |
| --- | --- |

3.5.

1

2

2

2

Järgmiste vooluallikate ehitus ja põhilised keemilised reaktsioonid: primaarelement, sekundaarelement, pliiakuelement, nikkelkaadmiumelement, muud leeliselemendid

Elementide jada- ja rööpühendused

Sisetakistus ja selle mõju patareile

Termopaaride ehitus, materjalid ja tööpõhimõte

Fotoelemendi tööpõhimõte

| 3.6. | Alalisvooluahelad |
| --- | --- |

3.6.

—

2

2

1

Ohmi seadus, Kirchoffi pinge- ja vooluseadused,

samade seaduste kasutamine takistuse, pinge ja voolu arvutamisel

Vooluallika sisetakistuse tähendus

3.7.   Takistus/takisti

| a) | Takistus ja seda mõjutavad tegurid
  Eritakistus
  Takisti värvikood, väärtused ja tolerantsid, väärtuste eelisrida, nimivõimsus
  Takistite jada- ja rööpühendused
  Kogutakistuse arvutamine jada- ja rööp- ning segaühenduste korral
  Potentsiomeetrite ja reostaatide tööpõhimõte ning kasutamine
  Wheatstone’i silla tööpõhimõte |
| --- | --- |

a)

Takistus ja seda mõjutavad tegurid

Eritakistus

Takisti värvikood, väärtused ja tolerantsid, väärtuste eelisrida, nimivõimsus

Takistite jada- ja rööpühendused

Kogutakistuse arvutamine jada- ja rööp- ning segaühenduste korral

Potentsiomeetrite ja reostaatide tööpõhimõte ning kasutamine

Wheatstone’i silla tööpõhimõte

—

2

2

1

| b) | Positiivse ja negatiivse temperatuuriteguriga juhtivus
  Püsitakistid, stabiilsus, tolerantsid ja piirangud, ehitus
  Muudetavad takistid, termistorid, varistorid
  Potentsiomeetrite ja reostaatide ehitus
  Wheatstone’i silla ehitus |
| --- | --- |

b)

Positiivse ja negatiivse temperatuuriteguriga juhtivus

Püsitakistid, stabiilsus, tolerantsid ja piirangud, ehitus

Muudetavad takistid, termistorid, varistorid

Potentsiomeetrite ja reostaatide ehitus

Wheatstone’i silla ehitus

—

1

1

—

| 3.8. | Võimsus |
| --- | --- |

3.8.

—

2

2

1

Võimsus, töö ja energia (kineetiline ja potentsiaalne)

Võimsuskadu takistis

Võimsuse valem

Võimsuse, töö ja energiaga seotud arvutused

| 3.9. | Mahtuvus ja kondensaator |
| --- | --- |

3.9.

—

2

2

1

Kondensaatori tööpõhimõte ja kasutamine

Mahtuvust mõjutavad tegurid: plaatide pindala, plaatide vahekaugus, plaatide arv, isolatsioonimaterjal ja dielektriline läbitavus, tööpinge, nimipinge

Kondensaatorite liigid, ehitus ja tööpõhimõte

Kondensaatorite tunnusvärvid

Kondensaatori mahtuvuse ja pinge arvutamine jada- ja rööpahelates

Kondensaatori eksponentsiaalne laadimine ja mahalaadimine, ajakonstandid

Kondensaatorite testimine

3.10.   Magnetism

| a) | Magnetismi teooria
  Magneti omadused
  Magneti ja maa magnetvälja vastastikune toime
  Magnetiseerumine ja demagnetiseerumine
  Magnetiline varjestus
  Magnetmaterjalide liigid
  Elektromagnetite ehitus ja tööpõhimõte
  Parema ja vasaku käe reegel: magnetväli vooluga juhi ümber |
| --- | --- |

a)

Magnetismi teooria

Magneti omadused

Magneti ja maa magnetvälja vastastikune toime

Magnetiseerumine ja demagnetiseerumine

Magnetiline varjestus

Magnetmaterjalide liigid

Elektromagnetite ehitus ja tööpõhimõte

Parema ja vasaku käe reegel: magnetväli vooluga juhi ümber

—

2

2

1

| b) | Magnetjõud, magnetvälja tugevus, magnetvoo tihedus, magnetiline läbitavus, hüstereesisilmus, jääkmagnetism, koertsitiivjõu vastumõju, küllastuspunkt, pöörisvoolud
  Ettevaatusabinõud magnetmaterjalide hooldamisel ja ladustamisel |
| --- | --- |

b)

Magnetjõud, magnetvälja tugevus, magnetvoo tihedus, magnetiline läbitavus, hüstereesisilmus, jääkmagnetism, koertsitiivjõu vastumõju, küllastuspunkt, pöörisvoolud

Ettevaatusabinõud magnetmaterjalide hooldamisel ja ladustamisel

—

2

2

1

| 3.11. | Induktiivsus/induktor |
| --- | --- |

3.11.

—

2

2

1

Faraday seadus

Indutseeriva pinge toime magnetväljas liikuvale juhile

Induktsiooni olemus

Indutseeritud pinge väärtus sõltuvalt järgmistest teguritest: magnetvälja tugevus, magnetvoo muutumiskiirus, pooli keerdude arv

Vastastikune induktsioon

Primaarvoolu muutumise kiiruse ja vastastikuse induktsiooni mõju indutseeritud pingele

Vastastikust induktsiooni mõjutavad tegurid: pooli keerdude arv, pooli reaalne surus, pooli südamiku magnetiline läbitavus, pooli mähiste asend üksteise suhtes

Lenzi seadus ja polaarsuse määramise reeglid

Vastuelektromotoorjõud, eneseinduktsioon

Küllastuspunkt

Induktiivelementide peamised kasutusalad

| 3.12. | Alalisvoolu mootor / generaatorite teooria |
| --- | --- |

3.12.

—

2

2

1

Mootorite ja generaatorite teooria alused

Alalisvoolugeneraatori ehitus ja komponentide otstarve

Alalisvoolugeneraatorite tööpõhimõte ja tegurid, mis mõjutavad väljundparameetreid ning voo suunda

Alalisvoolumootorite tööpõhimõte ja tegurid, mis mõjutavad väljundvõimsust, pöördemomenti, kiirust ja pöörlemissuunda

Järjestikmähistega, lühiskeeruga ja kombineeritud mootorid

Startergeneraatori ehitus

| 3.13. | Vahelduvvoolu teooria |
| --- | --- |

3.13.

1

2

2

1

Siinusvool: faas, periood, sagedus, nurksagedus

Hetk-, keskmine-, ruutkeskmine- ja tippväärtus, amplituud ning nende arvutamine pinge, voolu ja võimsuse suhtes

Kolmnurk- ja ristkülikvool

Ühe- ja kolmefaasiline vool

| 3.14. | Aktiiv- (R), mahtuvus- (C) ja induktiiv- (L) ahelad |
| --- | --- |

3.14.

—

2

2

1

Pinge- ja voolufaasi suhted L-, C- ja R-ahelates, rööp-, jada- ja segalülitused

Võimsuskadu L-, C- ja R-ahelates

Näivtakistuse, faasinurga, võimsusteguri ja voolu arvutamine

Tegeliku võimsuse, näivvõimsuse ja reaktiivvõimsuse arvutamine

| 3.15. | Trafod |
| --- | --- |

3.15.

—

2

2

1

Trafode ehitus ja tööpõhimõte

Kaod trafodes ja meetmed nende vähendamiseks

Koormusega ja koormuseta trafo töötamine

Võimsuse ülekanne, kasutegur, polaarsuse tähistamine

Liini- ja faasipinge ja -voolu arvutamine

Voolu arvutamine kolmefaasisüsteemis

Primaar- ja sekundaarvool, primaar- ja sekundaarpinge, keerdude suhe, võimsus ja kasutegur

Autotrafod

| 3.16. | Filtrid |
| --- | --- |

3.16.

—

1

1

—

Järgmiste filtrite tööpõhimõte, rakendused ja kasutamine: madalpääs-, kõrgpääs-, riba- ja ribatakistusfiltrid.

| 3.17. | Vahelduvvoolugeneraatorid |
| --- | --- |

3.17.

—

2

2

1

Silmusjuhtme pöörlemine magnetväljas ja selle tekitatud voolukõver

Pöörleva armatuuri ja pöörleva välja tüüpi vahelduvvoolugeneraatorite tööpõhimõte ja ehitus

Ühe-, kahe- ja kolmefaasilised generaatorid

Kolmefaasiline täht- ja kolmnurkühendus, nende eelised ja kasutamine

Püsimagnetgeneraatorid

| 3.18. | Vahelduvvoolumootorid |
| --- | --- |

3.18.

—

2

2

1

Ühe- ja mitmefaasiliste vahelduvvoolu sünkroon- ja induktsioonmootorite ehitus, tööpõhimõte ja tehnilised andmed

Pöörlemissuuna ja kiiruse reguleerimine

Pöörisvälja tekitamine: kondensaatori, pooli, kaetud või pooleks pooliga

MOODUL 4.   ELEKTROONIKA ALUSED

| | TASE |
| --- | --- |
| A | B1 | B2 | B3 |
| 4.1.   Pooljuhid |
| 4.1.1.   Dioodid |
| a) | Dioodide tähised
  Dioodi omadused ja andmed
  Dioodide jada- ja rööpühendused
  Trioodtüristorid, valgusdioodid, fotodioodid, varistorid, alaldusdioodid, nende põhilised tehnilised andmed ja kasutamine
  Dioodide funktsionaalne testimine |

TASE

A

B1

B2

B3

4.1.   Pooljuhid

4.1.1.   Dioodid

a)

Dioodide tähised

Dioodi omadused ja andmed

Dioodide jada- ja rööpühendused

Trioodtüristorid, valgusdioodid, fotodioodid, varistorid, alaldusdioodid, nende põhilised tehnilised andmed ja kasutamine

Dioodide funktsionaalne testimine

—

2

2

1

| b) | Materjalid, elektronide paiknemine, elektrilised omadused
  P- ja N-tüüpi juhtivusega materjalid: lisandite mõju juhtivusele, enamus- ja vähemuskandjad
  pooljuhtide pn-siire, pn-siirde potentsiaalijaotus pingestamata, päri- või vastupingestatud siirde korral
  Dioodi parameetrid: suurim lubatav vastupinge, suurim lubatav pärivool, töötemperatuur, sagedus, lekkevool, võimsuskadu
  Dioodide kasutamine ja funktsioonid järgmistes ahelates: lihtpiirikud, pingestabilisaatorid, täis- ja poolperioodalaldid, sildalaldid ja pingekordistid
  Järgmiste seadiste tööpõhimõtte ja tehniliste andmete üksikasjalik kirjeldus: trioodtüristor, valgusdiood, Schottky diood, fotodiood, varaktor, varistor, alaldusdioodid, stabilitron |
| --- | --- |

b)

Materjalid, elektronide paiknemine, elektrilised omadused

P- ja N-tüüpi juhtivusega materjalid: lisandite mõju juhtivusele, enamus- ja vähemuskandjad

pooljuhtide pn-siire, pn-siirde potentsiaalijaotus pingestamata, päri- või vastupingestatud siirde korral

Dioodi parameetrid: suurim lubatav vastupinge, suurim lubatav pärivool, töötemperatuur, sagedus, lekkevool, võimsuskadu

Dioodide kasutamine ja funktsioonid järgmistes ahelates: lihtpiirikud, pingestabilisaatorid, täis- ja poolperioodalaldid, sildalaldid ja pingekordistid

Järgmiste seadiste tööpõhimõtte ja tehniliste andmete üksikasjalik kirjeldus: trioodtüristor, valgusdiood, Schottky diood, fotodiood, varaktor, varistor, alaldusdioodid, stabilitron

—

—

2

—

4.1.2.   Transistorid

| a) | Transistoride tähised
  Komponentide kirjeldus ja paigutus
  Transistori andmed ja omadused |
| --- | --- |

a)

Transistoride tähised

Komponentide kirjeldus ja paigutus

Transistori andmed ja omadused

—

1

2

1

| b) | PNP- ja NPN-transistoride ehitus ja tööpõhimõte
  Baasi, kollektori ja emitteri paigutus
  Transistorite testimine
  Muude transistoriliikide põhilised omadused ja kasutamine
  Transistorite rakendused: eri töörežiimidega (A, B, C) võimendid
  Lihtsad ahelad, sealhulgas: eelpingestamine, lahtiühendamine, tagasiside ja stabiliseerimine
  Mitmeastmelise ahela põhimõte: mitmeastmelised võimendid, vastastaktvõimendid, ostsillaatorid, multivibraatorid, trigerid |
| --- | --- |

b)

PNP- ja NPN-transistoride ehitus ja tööpõhimõte

Baasi, kollektori ja emitteri paigutus

Transistorite testimine

Muude transistoriliikide põhilised omadused ja kasutamine

Transistorite rakendused: eri töörežiimidega (A, B, C) võimendid

Lihtsad ahelad, sealhulgas: eelpingestamine, lahtiühendamine, tagasiside ja stabiliseerimine

Mitmeastmelise ahela põhimõte: mitmeastmelised võimendid, vastastaktvõimendid, ostsillaatorid, multivibraatorid, trigerid

—

—

2

—

4.1.3.   Integraallülitused

| a) | Loogika- ja lineaarahelad / operatsioonivõimendid, nende kirjeldus ja tööpõhimõte |
| --- | --- |

a)

Loogika- ja lineaarahelad / operatsioonivõimendid, nende kirjeldus ja tööpõhimõte

—

1

—

1

| b) | Loogika- ja lineaarahelate kirjeldus ja tööpõhimõte
  Operatsioonivõimendite tööpõhimõte ja kasutamine järgmistes rakendustes: integraator, diferentsiaator, pingejärgur, komparaator
  Operatsiooniahelate ja võimendusastmete ühendusviisid: resistiivne, mahtuvuslik, induktiivne (transformatiivne), induktiivresistiivne (IR), otsene
  Positiivse ja negatiivse tagasiside eelised ja puudused |
| --- | --- |

b)

Loogika- ja lineaarahelate kirjeldus ja tööpõhimõte

Operatsioonivõimendite tööpõhimõte ja kasutamine järgmistes rakendustes: integraator, diferentsiaator, pingejärgur, komparaator

Operatsiooniahelate ja võimendusastmete ühendusviisid: resistiivne, mahtuvuslik, induktiivne (transformatiivne), induktiivresistiivne (IR), otsene

Positiivse ja negatiivse tagasiside eelised ja puudused

—

—

2

—

| 4.2. | Trükkplaadid |
| --- | --- |

4.2.

—

1

2

—

Trükkplaatide kirjeldus ja kasutamine

4.3.   Servomehhanismid

| a) | Arusaamine järgmistest mõistetest: avatud ja suletud ahelaga süsteemid, tagasiside, jälgimine, analoogmuundurid
  Järgmiste sünkroonsüsteemi komponentide/omaduste tööpõhimõte ja rakendused: selsüünid, diferentsiaatorid, juhtimine ja moment, muundurid, induktiiv- ja mahtuvusandurid |
| --- | --- |

a)

Arusaamine järgmistest mõistetest: avatud ja suletud ahelaga süsteemid, tagasiside, jälgimine, analoogmuundurid

Järgmiste sünkroonsüsteemi komponentide/omaduste tööpõhimõte ja rakendused: selsüünid, diferentsiaatorid, juhtimine ja moment, muundurid, induktiiv- ja mahtuvusandurid

—

1

—

—

| b) | Arusaamine järgmistest mõistetest: avatud ja suletud ahel, jälgimine, servomehhanism, analoogmuundur, mõõtemuundur, nullimine, summutamine, tagasiside, tundetusala
  Järgmiste sünkroonsüsteemi komponentide ehitus, tööpõhimõte ja kasutamine: selsüünid, diferentsiaatorid, juhtimine ja moment, pinge- ja voolumuundurid, induktiivandurid, mahtuvusandurid, sünkroonmuundurid
  Servomehhanismide defektid, sünkroonsignaali tagasisidestus, desünkronisatsioon. |
| --- | --- |

b)

Arusaamine järgmistest mõistetest: avatud ja suletud ahel, jälgimine, servomehhanism, analoogmuundur, mõõtemuundur, nullimine, summutamine, tagasiside, tundetusala

Järgmiste sünkroonsüsteemi komponentide ehitus, tööpõhimõte ja kasutamine: selsüünid, diferentsiaatorid, juhtimine ja moment, pinge- ja voolumuundurid, induktiivandurid, mahtuvusandurid, sünkroonmuundurid

Servomehhanismide defektid, sünkroonsignaali tagasisidestus, desünkronisatsioon.

—

—

2

—

MOODUL 5.   DIGITAALTEHNIKA JA ELEKTROONILISTE MÕÕTERIISTADE SÜSTEEMID

| | TASE |
| --- | --- |
| A | B1-1
  B1-3 | B1-2
  B1-4 | B2 | B3 |
| 5.1. | Elektrooniliste mõõteriistade süsteemid |

TASE

A

B1-1

B1-3

B1-2

B1-4

B2

B3

5.1.

1

2

2

3

1

Tüüpiline süsteemide asetus ja elektrooniliste mõõteriistade paigutus kabiinis

| 5.2. | Arvusüsteemid |
| --- | --- |

5.2.

—

1

—

2

—

Arvusüsteemid: kahend-, kaheksand- ja kuueteistkümnendsüsteem

Oskus teisendada kümnend- ning kahend-, kaheksand- ja kuueteistkümnendsüsteemi vahel

| 5.3. | Signaalide muundamine |
| --- | --- |

5.3.

—

1

—

2

—

Analoogsignaal, digitaalsignaal

Analoogdigitaal- ja digitaalanaloogmuundurid, nende tööpõhimõte ja kasutamine, sisendid ja väljundid, mitmesugused piirangud

| 5.4. | Andmesiinid |
| --- | --- |

5.4.

—

2

—

2

—

Andmesiinide kasutamine õhusõiduki mõõteriistasüsteemides, sealhulgas teadmised ARINC-süsteemi ja teist tehniliste andmete kohta

Õhusõidukite võrgusüsteemid / juhtmetega kohtvõrgu tehnoloogia Ethernet

5.5.   Loogikaahelad

| a) | Tavaliste loogikalülituste tähised, tabelid ja asendusskeemid
  Õhusõiduki süsteemides kasutatavad rakendused, skeemijoonised |
| --- | --- |

a)

Tavaliste loogikalülituste tähised, tabelid ja asendusskeemid

Õhusõiduki süsteemides kasutatavad rakendused, skeemijoonised

—

2

—

2

1

| b) | Loogikaskeemide tõlgendamine |
| --- | --- |

b)

Loogikaskeemide tõlgendamine

—

—

—

2

—

5.6.   Arvuti põhistruktuur

| a) | Arvutimõisted (sh bitt, bait, tarkvara, riistvara, protsessor, integraallülitus ja mitmesugused mäluseadmed, nt muutmälu (RAM), püsimälu (ROM), programmeeritav püsimälu (PROM))
  Arvutitehnika (mida kasutatakse õhusõidukisüsteemides) |
| --- | --- |

a)

Arvutimõisted (sh bitt, bait, tarkvara, riistvara, protsessor, integraallülitus ja mitmesugused mäluseadmed, nt muutmälu (RAM), püsimälu (ROM), programmeeritav püsimälu (PROM))

Arvutitehnika (mida kasutatakse õhusõidukisüsteemides)

1

2

—

—

—

| b) | Arvutitega seotud mõisted
  Personaalarvuti põhisõlmede ja nende siinisüsteemide tööpõhimõte, paiknemine ning kokkupuutepunktid
  Üksik- ja mitme aadressiga käskudes sisalduv teave
  Mäluga seotud mõisted
  Tavaliste mäluseadmete tööpõhimõte
  Mitmesuguste andmesalvestussüsteemide tööpõhimõte, eelised ja puudused |
| --- | --- |

b)

Arvutitega seotud mõisted

Personaalarvuti põhisõlmede ja nende siinisüsteemide tööpõhimõte, paiknemine ning kokkupuutepunktid

Üksik- ja mitme aadressiga käskudes sisalduv teave

Mäluga seotud mõisted

Tavaliste mäluseadmete tööpõhimõte

Mitmesuguste andmesalvestussüsteemide tööpõhimõte, eelised ja puudused

—

—

—

2

—

| 5.7. | Mikroprotsessorid |
| --- | --- |

5.7.

—

—

—

2

—

Mikroprotsessori funktsioonid ja üldine tööpõhimõte

Järgmiste mikroprotsessorielementide tööpõhimõte: juht- ja töötlemisseade, kell, register, aritmeetikaseade

| 5.8. | Integraallülitused |
| --- | --- |

5.8.

—

—

—

2

—

Kodeerimis- ja dekodeerimisseadiste tööpõhimõte ja kasutamine

Mitmesuguste kodeerimisseadiste töötamine

Keskmise, suure ja väga suure integratsiooniastmega mikrolülituste kasutamine

| 5.9. | Multipleksimine |
| --- | --- |

5.9.

—

—

—

2

—

Multiplekserite ja demultiplekserite tööpõhimõte, rakendamine ja tähistamine loogikaskeemidel

| 5.10. | Kiudoptika |
| --- | --- |

5.10.

—

1

1

2

—

Kiudoptika eelised ja puudused andmete edastamisel võrreldes elektersidega;

Kiudoptiline andmesiin

Kiudoptikaga seotud mõisted

Liidesed

Liitmikud, juhtimisterminalid, kaugjuhtimisterminalid

Kiudoptika kasutamine õhusõiduki süsteemides

| 5.11. | Elektroonilised näidikud |
| --- | --- |

5.11.

—

2

1

2

1

Nüüdisaegsetes õhusõidukites kasutatavate tavaliste näidikute tööpõhimõtted, sealhulgas elektronkiiretorud, valgusdiood- ja vedelkristallnäidikud

| 5.12. | Staatilise elektrivälja suhtes tundlikud seadmed |
| --- | --- |

5.12.

1

2

2

2

1

Elektrostaatilise laengu suhtes tundlike komponentide erikäsitsemine

Ohtude ja võimalike kahjustuste tundmine, komponentide ja inimeste antistaatilised kaitsevahendid

| 5.13. | Tarkvara haldamine |
| --- | --- |

5.13.

—

2

1

2

1

Tarkvarapiirangutest arusaamine, lennukõlblikkusnõuded ja tarkvara omavolilise muudatuse võimalikud katastroofilised tagajärjed

| 5.14. | Elektromagnetiline keskkond |
| --- | --- |

5.14.

—

2

2

2

1

Järgmiste nähtuste mõju elektroonikasüsteemide hooldamisele:

elektromagnetiline ühilduvus (EMC)

elektromagnetiline häiritus (EMI)

suure intensiivsusega kiirgusväli (HIRF)

välk ja piksekaitse

| 5.15. | Tüüpilised elektroonilised/digitaalsed õhusõidukisüsteemid |
| --- | --- |

5.15.

—

2

2

2

1

Järgmiste tüüpiliste elektrooniliste/digitaalsete õhusõidukisüsteemide üldseadistus ja testimine sisseehitatud testimisseadmega.

ACARS-ARINC (Communication and Addressing and Reporting System): õhusõiduki side-, adresseerimis- ja ettekandesüsteem

EICAS (Engine Indication and Crew Alerting System): mootori seisundi ja meeskonna häiresüsteem

FBW (Fly by Wire): elektrooniline lennujuhtimissüsteem

FMS (Flight Management System): lennukorraldussüsteem

IRS (Inertia Reference System): inertsnavigatsioonisüsteem

ECAM (Electronic Centralised Aircraft Monitoring): elektrooniline õhusõiduki keskjälgimissüsteem

EFIS (Electronic Flight Instrument System): elektrooniliste lennujuhtimismõõdikute süsteem;

GPS (Global Positioning System): globaalne asukoha määramise süsteem

TCAS (Traffic Alert Collision Avoidance System): liiklusohust hoiatamise ja kokkupõrke vältimise süsteem

Integreeritud modulaaravioonika

Salongisüsteemid

Infosüsteemid

MOODUL 6.   MATERJALID JA DETAILID

| | TASE |
| --- | --- |
| A | B1 | B2 | B3 |
| 6.1.   Õhusõidukite materjalid – rauasulamid |
| a) | Õhusõidukites kasutatavate tavaliste rauasulamite tehnilised andmed, omadused ja tähistused
  Legeeritud teraste termotöötlus ja kasutamine |

TASE

A

B1

B2

B3

6.1.   Õhusõidukite materjalid – rauasulamid

a)

Õhusõidukites kasutatavate tavaliste rauasulamite tehnilised andmed, omadused ja tähistused

Legeeritud teraste termotöötlus ja kasutamine

1

2

1

2

| b) | Rauasulamite kõvaduse, tõmbetugevuse, väsimustugevuse ja löögikindluse katsetamine |
| --- | --- |

b)

Rauasulamite kõvaduse, tõmbetugevuse, väsimustugevuse ja löögikindluse katsetamine

—

1

1

1

6.2.   Õhusõidukite materjalid – muud (peale rauasulamite)

| a) | Õhusõidukites kasutatavate tavaliste mitterauasulamite tehnilised andmed, omadused ja tähistused
  Mitterauasulamite termotöötlus ja kasutamine |
| --- | --- |

a)

Õhusõidukites kasutatavate tavaliste mitterauasulamite tehnilised andmed, omadused ja tähistused

Mitterauasulamite termotöötlus ja kasutamine

1

2

1

2

| b) | Mitterauasulamite kõvaduse, tõmbetugevuse, väsimustugevuse ja löögikindluse katsetamine |
| --- | --- |

b)

Mitterauasulamite kõvaduse, tõmbetugevuse, väsimustugevuse ja löögikindluse katsetamine

—

1

1

1

6.3.   Õhusõidukite materjalid – komposiitmaterjalid ja mittemetallid

6.3.1.   Komposiitmaterjalid ja mittemetallid, välja arvatud puit ja riie

| a) | Õhusõidukites kasutatavate tavaliste komposiitmaterjalide ja mittemetallide (välja arvatud puit) tehnilised andmed, omadused ja tähistused
  Tihendusained ja sideained |
| --- | --- |

a)

Õhusõidukites kasutatavate tavaliste komposiitmaterjalide ja mittemetallide (välja arvatud puit) tehnilised andmed, omadused ja tähistused

Tihendusained ja sideained

1

2

2

2

| b) | Komposiitmaterjalide ja mittemetallide defektide/kulumise tuvastamine
  Komposiitmaterjalide ja mittemetallide parandamine |
| --- | --- |

b)

Komposiitmaterjalide ja mittemetallide defektide/kulumise tuvastamine

Komposiitmaterjalide ja mittemetallide parandamine

1

2

—

2

| 6.3.2. | Puitkonstruktsioonid |
| --- | --- |

6.3.2.

1

2

—

2

Puitplaaneri konstruktsiooni ehitusmeetodid

Lennukites kasutatavate puidu- ja liimiliikide tehnilised andmed, omadused ja liigid

Puitkonstruktsiooni konserveerimine ja hooldamine

Puidu ja puitkonstruktsioonide defektide liigid

Puitkonstruktsiooni defektide avastamine

Puitkonstruktsiooni parandamine

| 6.3.3. | Riidest pealistus |
| --- | --- |

6.3.3.

1

2

—

2

Lennukites kasutatavate riiete tehnilised andmed, omadused ja liigid

Riide kontrollimise viisid

Riidedefektide liigid

Riidest pealistuse parandamine

6.4.   Korrosioon

| a) | Keemiline olemus
  Galvaaniline, mikrobioloogiline, pingekorrosioon |
| --- | --- |

a)

Keemiline olemus

Galvaaniline, mikrobioloogiline, pingekorrosioon

1

1

1

1

| b) | Korrosiooni liigid ja nende tunnused
  Korrosiooni tekkepõhjused
  Materjalide liigid ja nende korrosioonikindlus |
| --- | --- |

b)

Korrosiooni liigid ja nende tunnused

Korrosiooni tekkepõhjused

Materjalide liigid ja nende korrosioonikindlus

2

3

2

2

6.5.   Kinnitusvahendid

| 6.5.1. | Keermesliited |
| --- | --- |

6.5.1.

2

2

2

2

Kruvide tüübid ja tähistus

Õhusõidukites kasutatavate keermete kuju, mõõtmed ja tolerantsid

Keermete mõõtmine

| 6.5.2. | Poldid, tikkpoldid ja kruvid |
| --- | --- |

6.5.2.

2

2

2

2

Poltide tüübid: õhusõidukite poltide tehnilised andmed ja tähistus, rahvusvahelised standardid

Mutrid: iselukustuvad, ankurdusmutrid, standardtüübid

Metallikruvid: õhusõidukites kasutatavate metallikruvide tehnilised andmed

Tikkpoldid: tüübid ja kasutamine, paigaldamine ja eemaldamine

Isekeermestavad kruvid, tüüblid

| 6.5.3. | Lukustusseadmed |
| --- | --- |

6.5.3.

2

2

2

2

Painduvad lukustusseibid, vedruseibid, ketilukud, splindid, kontramutrid, traatlukustus, kiiravatavad klambrid, tihvtid, lukustusrõngad, vedrurõngad, lõhised

| 6.5.4. | Õhusõidukite needid |
| --- | --- |

6.5.4.

1

2

1

2

Tavaliste ja pimeneetide tüübid: tehnilised andmed ja tähistus, termotöötlus

6.6.   Torud ja liitmikud

| a) | Õhusõidukites kasutatavate jäikade torude ja voolikute ning nende liitmike tähistus ja tüübid |
| --- | --- |

a)

Õhusõidukites kasutatavate jäikade torude ja voolikute ning nende liitmike tähistus ja tüübid

2

2

2

2

| b) | Õhusõidukite hüdraulika-, kütuse-, õli-, suruõhu- ja õhusüsteemide torude standardliitmikud |
| --- | --- |

b)

Õhusõidukite hüdraulika-, kütuse-, õli-, suruõhu- ja õhusüsteemide torude standardliitmikud

2

2

1

2

| 6.7. | Vedrud |
| --- | --- |

6.7.

—

2

1

1

Vedrude tüübid, materjalid, omadused ja kasutamine

| 6.8. | Laagrid |
| --- | --- |

6.8.

1

2

2

1

Laagrite otstarve, koormused, materjal, ehitus

Laagrite tüübid ja kasutamine

| 6.9. | Jõuülekanded |
| --- | --- |

6.9.

1

2

2

1

Ülekannete tüübid ja kasutamine

Ülekandearvud, aeglustavad ja kiirendavad ülekanded, veetavad ja vedavad hammasrattad, pingutusrattad, hambumine

Rihmad ja rihmarattad, ketid ja ketirattad

| 6.10. | Juhtimistrossid |
| --- | --- |

6.10.

1

2

1

2

Trosside tüübid

Otsakud, pingutid ja kompensatsiooniseadised

Plokirattad ja trossisüsteemi komponendid

Kõritrossid

Õhusõidukite paindjuhtimissüsteemid

| 6.11. | Elektrikaablid ja ühendused |
| --- | --- |

6.11.

1

2

2

2

Kaablite tüübid, ehitus ja omadused

Kõrgpinge- ja koaksiaalkaablid

Kaablite jätkamine

Ühenduste tüübid, kontakttihvtid, pistikud, pistikupesad, isolaatorid, nimipinge ja -voolud, ühendamine, tähistamine

MOODUL 7A.   TAVALISED HOOLDUSTÖÖD

Märkus: seda moodulit ei kohaldata B3-kategooria suhtes. B3-kategooriaga seotud asjaomased ained on loetletud moodulis 7B.

| | TASE |
| --- | --- |
| A | B1 | B2 |
| 7.1. | Ohutusnõuded õhusõidukis ja töökojas |

TASE

A

B1

B2

7.1.

3

3

3

Ohutusnõuded, sh ohutusnõuded töötamisel elektri, gaaside (eriti hapniku), õlide ja kemikaalidega

Samuti meetmed tulekahju või muu õnnetuse korral, kui sellega kaasneb vähemalt üks eespoolnimetatud ohutegur, kaasa arvatud tulekustutusvahendite tundmine

| 7.2. | Töökorraldus töökojas |
| --- | --- |

7.2.

3

3

3

Töövahendite hooldamine ja kontrollimine, toormaterjalide kasutamine

Mõõtmed, lubatud piirmäärad ja tolerantsid, töökvaliteedi standardid

Tööriistade ja varustuse kalibreerimine, kalibreerimisstandardid

| 7.3. | Tööriistad |
| --- | --- |

7.3.

3

3

3

Tavalised käsitööriistad

Tavalised elektritööriistad

Täppismõõtevahendite tööpõhimõte ja kasutamine

Määrimisseadmed ja -meetodid

Elektrilised üldtestrid, nende tööpõhimõte ja kasutamine

| 7.4. | Üldotstarbelised avioonika testseadmed |
| --- | --- |

7.4.

—

2

3

Üldotstarbeliste avioonika testseadmete tööpõhimõte ja kasutamine

| 7.5. | Tehnilised joonised, skeemid ja normdokumendid |
| --- | --- |

7.5.

1

2

2

Jooniste ja skeemide tüübid, nende tähised, mõõtmed, tolerantsid ja projektsioonid

Joonise kirjanurga andmed

Mikrofilm, mikrokaart ja arvutipresentatsioonid

Ameerika Lennutranspordiassotsiatsiooni (Air Transport Association of America — ATA) spetsifikatsioon 100

Lennunduse ja muud kehtivad standardid, kaasa arvatud ISO, AN, MS, NAS ja MIL;

elektrilised ühendusskeemid ja skeemdiagrammid

| 7.6. | Istud ja lõtkud |
| --- | --- |

7.6.

1

2

1

Puuride läbimõõdud, istude liigid

Ühtne istude ja lõtkude süsteem

Õhusõidukite ja mootorite istude ja lõtkude skeem

Painde, väände ja kulumise piirväärtused

Võllide, laagrite ja muude osade kontrollimise standardmeetodid

| 7.7. | Õhusõiduki elektriühendused (Electrical Wiring Interconnection System – EWIS) |
| --- | --- |

7.7.

1

3

3

Juhtivus, isoleerimis- ja liitetehnikad ja katsetamine

Juhtmete kinnituspresside kasutamine: käsi- ja hüdraulilised seadised

Pressühenduste katsetamine

Ühendusklemmi eemaldamine ja paigaldamine

Koaksiaalkaablid: testimine ja ohutusnõuded paigaldamisel

Juhtmetüübid, nende kontrollimise kriteeriumid ja vigastustolerants

Juhtmete kaitsetehnikad: kaablid/juhtmekimbud ja nende kaitse, kaabliklemmid, kaabli kaitseümbrised, sealhulgas termokahanevad isolatsioonid või termorüüž

EWIS-süsteemide paigaldamise, kontrollimise, parandamise, hoolduse ja puhtuse standardid

| 7.8. | Neetimine |
| --- | --- |

7.8.

1

2

—

Neetliited, neetide vahekaugus ja samm

Neetimisvahendid ja lehtmaterjali lohkude venitamise vahendid

Neetliidete kontrollimine

| 7.9. | Torud ja voolikud |
| --- | --- |

7.9.

1

2

—

Õhusõidukite torude painutamine ja väljundavade laiendamine

Õhusõidukite torude ja voolikute katsetamine ning kontrollimine

Torude paigaldamine ja kohalekinnitamine

| 7.10. | Vedrud |
| --- | --- |

7.10.

1

2

—

Vedrude kontrollimine ja testimine

| 7.11. | Laagrid |
| --- | --- |

7.11.

1

2

—

Laagrite katsetamine, puhastamine ja kontrollimine

Laagrite määrimisnõuded

Laagrite defektid ja nende tekkepõhjused

| 7.12. | Jõuülekanded |
| --- | --- |

7.12.

1

2

—

Hammasrataste ja hambumislõtku kontrollimine

Rihmade ja rihmarataste ning kettide ja ketirataste kontrollimine

Kruvitungraudade, kangseadiste ja tõukurtõmbevarrassüsteemide kontrollimine

| 7.13. | Juhtimistrossid |
| --- | --- |

7.13.

1

2

—

Otsakute paigalestantsimine

Juhtimistrosside kontrollimine ja testimine

Kõritrossid; õhusõidukite paindjuhtimissüsteemid

7.14.   Materjalide töötlemine

| 7.14.1. | Lehtmetall |
| --- | --- |

7.14.1.

—

2

—

Lubatud painde määra arvutamine ja märkimine

Lehtmetalli töötlemine, sh painutamine ja vormimine

Lehtmetallist detailide kontrollimine

| 7.14.2. | Komposiitmaterjalid ja mittemetallid |
| --- | --- |

7.14.2.

—

2

—

Liimimisvõtted

Keskkonnatingimused

Kontrollimise viisid

7.15.   Keevitamine, kõva- ja pehmejoodisega jootmine ning liimimine

| a) | Pehmejoodisega jootmise viisid; pehmejoodisliidete kontrollimine |
| --- | --- |

a)

Pehmejoodisega jootmise viisid; pehmejoodisliidete kontrollimine

—

2

2

| b) | Keevitusmeetodid ja kõvajoodisega jootmise viisid
  Keevisliidete ja kõvajoodisliidete kontrollimine
  Liimimismeetodid ja liimliidete kontrollimine |
| --- | --- |

b)

Keevitusmeetodid ja kõvajoodisega jootmise viisid

Keevisliidete ja kõvajoodisliidete kontrollimine

Liimimismeetodid ja liimliidete kontrollimine

—

2

—

7.16.   Õhusõiduki kaal ja tasakaal

| a) | Raskuskeskme/tasakaalupiirangute arvutamine: asjakohaste dokumentide kasutamine |
| --- | --- |

a)

Raskuskeskme/tasakaalupiirangute arvutamine: asjakohaste dokumentide kasutamine

—

2

2

| b) | Õhusõiduki ettevalmistamine kaalumiseks
  Õhusõiduki kaalumine |
| --- | --- |

b)

Õhusõiduki ettevalmistamine kaalumiseks

Õhusõiduki kaalumine

—

2

—

| 7.17. | Õhusõiduki käitlemine ja hoidmine |
| --- | --- |

7.17.

2

2

2

Õhusõiduki ruleerimine/pukseerimine ja sellega seotud ohutusnõuded

Õhusõiduki tõstmine, tõkistamine, paigalekinnitamine ja sellega seotud ohutusnõuded

Õhusõidukite parkimismeetodid

Kütuse tankimine ja paakide kütusest tühjendamine

Jäätõrje ja jäätumisvastane töötlus

Maapealsed elektri-, hüdraulika- ja suruõhusüsteemid

Keskkonnatingimuste mõju õhusõiduki teenindamisele ja käitamisele

7.18.   Õhusõiduki lahtivõtmise, ülevaatuse, remondi ja kokkupaneku võtted

| a) | Defektide tüübid ja visuaalse ülevaatuse viisid
  Korrosiooni eemaldamine, korrosiooniseisundi hindamine ja korrosioonitõrje uuendamine |
| --- | --- |

a)

Defektide tüübid ja visuaalse ülevaatuse viisid

Korrosiooni eemaldamine, korrosiooniseisundi hindamine ja korrosioonitõrje uuendamine

2

3

3

| b) | Üldised remondimeetodid, konstruktsioonielementide remondi käsiraamat (Structural Repair Manual)
  Materjalide vananemise, väsimise ja korrosioonitõrje programmid |
| --- | --- |

b)

Üldised remondimeetodid, konstruktsioonielementide remondi käsiraamat (Structural Repair Manual)

Materjalide vananemise, väsimise ja korrosioonitõrje programmid

—

2

—

| c) | Mittepurustava kontrollimise võtted, kaasa arvatud läbitungiv, radiograafia-, pöörisvool-, ultraheli- ja endoskoopiameetod |
| --- | --- |

c)

Mittepurustava kontrollimise võtted, kaasa arvatud läbitungiv, radiograafia-, pöörisvool-, ultraheli- ja endoskoopiameetod

—

2

1

| d) | Seadmete lahtimonteerimise ja koostamise võtted |
| --- | --- |

d)

Seadmete lahtimonteerimise ja koostamise võtted

2

2

2

| e) | Vigade leidmine |
| --- | --- |

e)

Vigade leidmine

—

2

2

7.19.   Erakorralised juhtumid

| a) | Ülevaatus pärast piksetabamust või suure intensiivsusega kiirgusvälja (HIRF) läbimist |
| --- | --- |

a)

Ülevaatus pärast piksetabamust või suure intensiivsusega kiirgusvälja (HIRF) läbimist

2

2

2

| b) | Ülevaatus pärast erakorralisi juhtumeid, nt rasket maandumist või turbulentsi sattumist |
| --- | --- |

b)

Ülevaatus pärast erakorralisi juhtumeid, nt rasket maandumist või turbulentsi sattumist

2

2

—

| 7.20. | Hooldustööde tegemine |
| --- | --- |

7.20.

1

2

2

Hooldustööde planeerimine

Muudatustööde tegemine

Hoiustamine

Hooldustõendite väljaandmine

Seos hooldustööde ja õhusõiduki kasutamise vahel

Hooldustööde kontrollimine / kvaliteedi kontrollimine / kvaliteedi tagamine

Täiendavad hooldustööd

Piiratud kasutuseaga komponentide kontrollimine

MOODUL 7B.   HOOLDUSTÖÖD

Märkus: selles moodulis käsitletakse B3-kategooriasse kuuluvate lennukitega seotud tehnoloogiat.

| | TASE |
| --- | --- |
| B3 |
| 7.1. | Ohutusnõuded õhusõidukis ja töökojas |

TASE

B3

7.1.

3

Ohutusnõuded, sh ohutusnõuded töötamisel elektri, gaaside (eriti hapniku), õlide ja kemikaalidega

Samuti meetmed tulekahju või muu õnnetuse korral, kui sellega kaasneb vähemalt üks eespool nimetatud ohutegur, kaasa arvatud tulekustutusvahendite tundmine

| 7.2. | Töökorraldus töökojas |
| --- | --- |

7.2.

3

Töövahendite hooldamine ja kontrollimine, toormaterjalide kasutamine

Mõõtmed, lubatud piirmäärad ja tolerantsid, töökvaliteedi standardid

Tööriistade ja varustuse kalibreerimine, kalibreerimisstandardid

| 7.3. | Tööriistad |
| --- | --- |

7.3.

3

Tavalised käsitööriistad

Tavalised elektritööriistad

Täppismõõtevahendite tööpõhimõte ja kasutamine

Määrimisseadmed ja -meetodid

Elektrilised üldtestrid, nende tööpõhimõte ja kasutamine

| 7.4. | Üldotstarbelised avioonika testseadmed |
| --- | --- |

7.4.

—

Üldotstarbeliste avioonika testseadmete tööpõhimõte ja kasutamine

| 7.5. | Tehnilised joonised, skeemid ja normdokumendid |
| --- | --- |

7.5.

2

Jooniste ja skeemide tüübid, nende tähised, mõõtmed, tolerantsid ja projektsioonid

Joonise kirjanurga andmed

Mikrofilm, mikrokaart ja arvutipresentatsioonid

Ameerika Lennutranspordiassotsiatsiooni (Air Transport Association of America — ATA) spetsifikatsioon 100

Lennundusstandardid ja muud kehtivad standardid, kaasa arvatud ISO, AN, MS, NAS ja MIL

Elektrilised ühendusskeemid ja skeemdiagrammid

| 7.6. | Istud ja lõtkud |
| --- | --- |

7.6.

2

Puuride läbimõõdud, istude liigid

Ühtne istude ja lõtkude süsteem

Õhusõidukite ja mootorite istude ja lõtkude skeem

Painde, väände ja kulumise piirväärtused

Võllide, laagrite ja muude osade kontrollimise standardmeetodid

| 7.7. | Elektrikaablid ja ühendused |
| --- | --- |

7.7.

2

Juhtivus, isoleerimis- ja liitetehnikad ja katsetamine

Juhtmete kinnituspresside kasutamine: käsi- ja hüdraulilised seadised

Pressühenduste katsetamine

Ühendusklemmi eemaldamine ja paigaldamine

Koaksiaalkaablid: testimine ja ohutusnõuded paigaldamisel

Juhtmete kaitsetehnikad: kaablid/juhtmekimbud ja nende kaitse, kaabliklemmid, kaabli kaitseümbrised, sealhulgas termokahanevad isolatsioonid või termorüüž

| 7.8. | Neetimine |
| --- | --- |

7.8.

2

Neetliited, neetide vahekaugus ja samm

Neetimisvahendid ja lehtmaterjali lohkude venitamise vahendid

Neetliidete kontrollimine

| 7.9. | Torud ja voolikud |
| --- | --- |

7.9.

2

Õhusõidukite torude painutamine ja väljundavade laiendamine

Õhusõidukite torude ja voolikute katsetamine ning kontrollimine

Torude paigaldamine ja kohalekinnitamine

| 7.10. | Vedrud |
| --- | --- |

7.10.

1

Vedrude kontrollimine ja testimine

| 7.11. | Laagrid |
| --- | --- |

7.11.

2

Laagrite katsetamine, puhastamine ja kontrollimine

Laagrite määrimisnõuded

Laagrite defektid ja nende tekkepõhjused

| 7.12. | Jõuülekanded |
| --- | --- |

7.12.

2

Hammasrataste ja hambumislõtku kontrollimine

Rihmade ja rihmarataste ning kettide ja ketirataste kontrollimine

Kruvitungraudade, kangseadiste ja tõukurtõmbevarrassüsteemide kontrollimine

| 7.13. | Juhtimistrossid |
| --- | --- |

7.13.

2

Otsakute paigalestantsimine

Juhtimistrosside kontrollimine ja testimine

Kõritrossid; õhusõidukite paindjuhtimissüsteemid

7.14.   Materjalide töötlemine

| 7.14.1. | Lehtmetall |
| --- | --- |

7.14.1.

2

Lubatud painde määra arvutamine ja märkimine

Lehtmetalli töötlemine, sh painutamine ja vormimine

Lehtmetallist detailide kontrollimine

| 7.14.2. | Komposiitmaterjalid ja mittemetallid |
| --- | --- |

7.14.2.

2

Liimimisvõtted

Keskkonnatingimused

Kontrollimise viisid

7.15.   Keevitamine, kõva- ja pehmejoodisega jootmine ning liimimine

| a) | Pehmejoodisega jootmise viisid; pehmejoodisliidete kontrollimine |
| --- | --- |

a)

Pehmejoodisega jootmise viisid; pehmejoodisliidete kontrollimine

2

| b) | Keevitusmeetodid ja kõvajoodisega jootmise viisid
  Keevisliidete ja kõvajoodisliidete kontrollimine
  Liimimismeetodid ja liimliidete kontrollimine |
| --- | --- |

b)

Keevitusmeetodid ja kõvajoodisega jootmise viisid

Keevisliidete ja kõvajoodisliidete kontrollimine

Liimimismeetodid ja liimliidete kontrollimine

2

7.16.   Õhusõiduki kaal ja tasakaal

| a) | Raskuskeskme/tasakaalupiirangute arvutamine: asjakohaste dokumentide kasutamine |
| --- | --- |

a)

Raskuskeskme/tasakaalupiirangute arvutamine: asjakohaste dokumentide kasutamine

2

| b) | Õhusõiduki ettevalmistamine kaalumiseks
  Õhusõiduki kaalumine |
| --- | --- |

b)

Õhusõiduki ettevalmistamine kaalumiseks

Õhusõiduki kaalumine

2

| 7.17. | Õhusõiduki käitlemine ja hoidmine |
| --- | --- |

7.17.

2

Õhusõiduki ruleerimine/pukseerimine ja sellega seotud ohutusnõuded

Õhusõiduki tõstmine, tõkistamine, paigalekinnitamine ja sellega seotud ohutusnõuded

Õhusõidukite parkimismeetodid

Kütuse tankimine ja paakide kütusest tühjendamine

Jäätõrje ja jäätumisvastane töötlus

Maapealsed elektri-, hüdraulika- ja suruõhusüsteemid

Keskkonnatingimuste mõju õhusõiduki teenindamisele ja käitamisele

7.18.   Õhusõiduki lahtivõtmise, ülevaatuse, remondi ja kokkupaneku võtted

| a) | Defektide tüübid ja visuaalse ülevaatuse viisid
  Korrosiooni eemaldamine, korrosiooniseisundi hindamine ja korrosioonitõrje uuendamine |
| --- | --- |

a)

Defektide tüübid ja visuaalse ülevaatuse viisid

Korrosiooni eemaldamine, korrosiooniseisundi hindamine ja korrosioonitõrje uuendamine

3

| b) | Üldised remondimeetodid, konstruktsioonielementide remondi käsiraamat (Structural Repair Manual)
  Materjalide vananemise, väsimise ja korrosioonitõrje programmid |
| --- | --- |

b)

Üldised remondimeetodid, konstruktsioonielementide remondi käsiraamat (Structural Repair Manual)

Materjalide vananemise, väsimise ja korrosioonitõrje programmid

2

| c) | Mittepurustava kontrollimise võtted, kaasa arvatud läbitungiv, radiograafia-, pöörisvool-, ultraheli- ja endoskoopiameetod |
| --- | --- |

c)

Mittepurustava kontrollimise võtted, kaasa arvatud läbitungiv, radiograafia-, pöörisvool-, ultraheli- ja endoskoopiameetod

2

| d) | Seadmete lahtimonteerimise ja koostamise võtted |
| --- | --- |

d)

Seadmete lahtimonteerimise ja koostamise võtted

2

| e) | Vigade leidmine |
| --- | --- |

e)

Vigade leidmine

2

7.19.   Erakorralised juhtumid

| a) | Ülevaatus pärast piksetabamust või suure intensiivsusega kiirgusvälja (HIRF) läbimist |
| --- | --- |

a)

Ülevaatus pärast piksetabamust või suure intensiivsusega kiirgusvälja (HIRF) läbimist

2

| b) | Ülevaatus pärast erakorralisi juhtumeid, nt rasket maandumist või turbulentsi sattumist |
| --- | --- |

b)

Ülevaatus pärast erakorralisi juhtumeid, nt rasket maandumist või turbulentsi sattumist

2

| 7.20. | Hooldustööde tegemine |
| --- | --- |

7.20.

2

Hooldustööde planeerimine

Muudatustööde tegemine

Hoiustamine

Hooldustõendite väljaandmine

Seos hooldustööde ja õhusõiduki kasutamise vahel

Hooldustööde kontrollimine / kvaliteedi kontrollimine / kvaliteedi tagamine

Täiendavad hooldustööd

Piiratud kasutuseaga komponentide kontrollimine

MOODUL 8.   AERODÜNAAMIKA ALUSED

| | TASE |
| --- | --- |
| A | B1 | B2 | B3 |
| 8.1. | Atmosfäärifüüsika |

TASE

A

B1

B2

B3

8.1.

1

2

2

1

Rahvusvaheline standardatmosfäär (ISA), selle rakendamine aerodünaamikas

| 8.2. | Aerodünaamika |
| --- | --- |

8.2.

1

2

2

1

Õhuvool ümber tahke keha

Piirkiht, laminaarne ja turbulentne vool, vaba vool, õhuvoolu suhteline liikumine, õhuvoolu üles- või allasuune, keerisjälg, õhuvoolu seiskumus

Mõisted: tiivaprofiili kumerus, kõõl, keskmine aerodünaamiline kõõl, profiili aerodünaamiline takistus, induktiivtakistus, kohtumisnurk, rõhukese, tiiva asetusnurga positiivne ja negatiivne vääne, suhteline paksus, tiiva kuju ja saleduse suhe

Tõmme, raskusjõud, aerodünaamiline resultantjõud

Aerodünaamilise takistuse ja tõstejõu tekkimine: kohtumisnurk, tõstejõutegur, õhutakistustegur, polaarkõver, varisemine

Aerodünaamilise kandepinna saastumine, sealhulgas jää, lume või härmatisega

| 8.3. | Lennuteooria |
| --- | --- |

8.3.

1

2

2

1

Tõstejõu, raskusjõu, tõmbe ja aerodünaamilise takistuse seosed

Planeerimissuhe

Lennu stabiilne osa, selle lennutehnilised parameetrid

Pööranguteooria

Tiiva koormusteguri mõju: õhusõiduki varisemine, lennurežiimist ja õhusõiduki ehitusest lähtuvad piirangud

Aerodünaamilise tõstejõu suurendamine

| 8.4. | Lennu stabiilsus ja dünaamika |
| --- | --- |

8.4.

1

2

2

1

Pikipüsivus, põikpüsivus ja teekonnapüsivus (aktiivne ja passiivne)

MOODUL 9A.   INIMFAKTORID

Märkus: käesolevat moodulit ei kohaldata B3-kategooria suhtes. B3-kategooriaga seotud asjaomased ained on loetletud moodulis 9B.

| | TASE |
| --- | --- |
| A | B1 | B2 |
| 9.1. | Üldist |

TASE

A

B1

B2

9.1.

1

2

2

Inimfaktori arvestamise vajalikkus

Inimfaktorist / inimlikust eksimusest tulenevad juhtumid

„Murphy seadus”

| 9.2. | CRM põhimõtted ja eesmärgid |
| --- | --- |

9.2.

1

2

2

Nägemine

Kuulmine

Teabe vastuvõtmise ja töötlemise võime

Tähelepanu ja taju

Mälu

Klaustrofoobia ja füüsiline ligipääs

| 9.3. | Sotsiaalpsühholoogia |
| --- | --- |

9.3.

1

1

1

Vastutus: isiklik ja rühma

Motiveeritus ja motivatsiooni kadumine

Töökaaslaste mõju

Kultuuriküsimused

Meeskonnatöö

Juhtimine, järelevalve ja juhtimisoskused

| 9.4. | Töövõimet mõjutavad tegurid |
| --- | --- |

9.4.

2

2

2

Tervis

Stress: koduse olukorraga ja tööga seotud

Ajanappus ja töö lõpptähtajad

Töökoormus: üle- või alakoormatus

Magamatus ja väsimus, vahetustega tööaeg

Alkoholi ja ravimite liigtarvitamine

| 9.5. | Füüsiline töökeskkond |
| --- | --- |

9.5.

1

1

1

Müra ja gaasid

Valgustus

Töökoha mikrokliima ja temperatuur

Liikumine ja vibratsioon

Töökeskkond

| 9.6. | Tööülesanded |
| --- | --- |

9.6.

1

1

1

Füüsiline töö

Korduvad tööoperatsioonid

Visuaalne ülevaatus

Komplekssed süsteemid

| 9.7. | Suhtlemine |
| --- | --- |

9.7.

2

2

2

Meeskonnasisene ja meeskondadevaheline

Töö jäädvustamine ja dokumenteerimine

Kursisolek, ajakohasus

Teabelevi

| 9.8. | Inimlik eksimus |
| --- | --- |

9.8.

1

2

2

Eksimuste mudelid ja teooriad

Tüüpilised eksimused hoolduses

Eksimuste (st õnnetuste) tagajärjed

Eksimuste vältimine ja toimetulek nendega

| 9.9. | Ohud töökohal |
| --- | --- |

9.9.

1

2

2

Ohutegurite tuvastamine ja vältimine

Tegutsemine hädaolukordades

MOODUL 9B.   INIMFAKTORID

Märkus: selles moodulis käsitletakse B3-kategooria loaomanike vähem keerukat hoolduskeskkonda.

| | TASE |
| --- | --- |
| B3 |
| 9.1. | Üldist |

TASE

B3

9.1.

2

Inimfaktori arvestamise vajalikkus

Inimfaktorist / inimlikust eksimusest tulenevad juhtumid

„Murphy seadus”

| 9.2. | Inimvõimed ja nende piirid |
| --- | --- |

9.2.

2

Nägemine

Kuulmine

Teabe vastuvõtmise ja töötlemise võime

Tähelepanu ja taju

Mälu

Klaustrofoobia ja füüsiline ligipääs

| 9.3. | Sotsiaalpsühholoogia |
| --- | --- |

9.3.

1

Vastutus: isiklik ja rühmavastutus

Motiveeritus ja motivatsiooni kadumine

Töökaaslaste mõju

Kultuuriküsimused

Meeskonnatöö

Juhtimine, järelevalve ja juhtimisoskused

| 9.4. | Töövõimet mõjutavad tegurid |
| --- | --- |

9.4.

2

Tervis

Stress: koduse olukorraga ja tööga seotud stress

Ajanappus ja töö lõpptähtajad

Töökoormus: üle- või alakoormatus

Magamatus ja väsimus, vahetustega tööaeg

Alkoholi ja ravimite liigtarvitamine, uimastite tarvitamine

| 9.5. | Füüsiline töökeskkond |
| --- | --- |

9.5.

1

Müra ja gaasid

Valgustus

Töökoha mikrokliima ja temperatuur

Liikumine ja vibratsioon

Töökeskkond

| 9.6. | Tööülesanded |
| --- | --- |

9.6.

1

Füüsiline töö

Korduvad tööoperatsioonid

Visuaalne ülevaatus

Komplekssed süsteemid

| 9.7. | Suhtlemine |
| --- | --- |

9.7.

2

Meeskonnasisene ja meeskondadevaheline suhtlemine

Töö jäädvustamine ja dokumenteerimine

Kursisolek, ajakohasus

Teabelevi

| 9.8. | Inimlik eksimus |
| --- | --- |

9.8.

2

Eksimuste mudelid ja teooriad

Tüüpilised eksimused hoolduses

Eksimuste (st õnnetuste) tagajärjed

Eksimuste vältimine ja nendega toimetulek

| 9.9. | Ohud töökohal |
| --- | --- |

9.9.

2

Ohutegurite tuvastamine ja vältimine

Tegutsemine hädaolukordades

MOODUL 10.   LENNUNDUSALASED ÕIGUSAKTID

| | TASE |
| --- | --- |
| A | B1 | B2 | B3 |
| 10.1. | Õigusraamistik |

TASE

A

B1

B2

B3

10.1.

1

1

1

1

Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni roll

Euroopa Komisjoni roll

Euroopa Lennundusohutusameti roll

Liikmesriikide ja riiklike lennuametite roll

Määrus (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjad määrustes (EÜ) nr 1702/2003 ja (EÜ) nr 2042/2003

Seosed erinevate lisade (osade), näiteks 21. osa, M osa, 145. osa, 66. osa, 147. osa ja EL-OPSi vahel

| 10.2. | Volitatud lennundustehnilised töötajad – Hooldus |
| --- | --- |

10.2.

2

2

2

2

66. osa nõuete üksikasjalik tundmine

| 10.3. | Sertifitseeritud hooldusorganisatsioonid |
| --- | --- |

10.3.

2

2

2

2

145. osa ja M osa F alajao nõuete üksikasjalik tundmine

| 10.4. | Lennutegevus |
| --- | --- |

10.4.

1

1

1

1

EU-OPSi nõuete üldine tundmine

Lennuettevõtjate sertifitseerimine

Lennuettevõtjate kohustused, eelkõige jätkuva lennukõlblikkuse ja hooldusega seotud kohustused

Hooldusprogramm

Muudatuste loetelu (MEL) / miinimumvarustuse loetelu (CDL)

Dokumendid, mis peavad pardal olema

Õhusõidukite sildid (tähistused)

10.5.   Teatavate õhusõidukite, osade ja seadmete sertifitseerimine

| a) | Üldist |
| --- | --- |

a)

—

1

1

1

21. osa ja EASA sertifitseerimistingimuste CS-23, 25, 27, 29 nõuete üldine tundmine.

| b) | Dokumentatsioon |
| --- | --- |

b)

—

2

2

2

Lennukõlblikkussertifikaat; piirangutega lennukõlblikkussertifikaadid ja lennuluba

Registreerimissertifikaat

Mürasertifikaat

Kaalumisplaan (Weight Schedule)

Raadioluba ja -sertifikaat (Radio Station Licence and Approval)

| 10.6. | Jätkuv lennukõlblikkus |
| --- | --- |

10.6.

2

2

2

2

21. osas sätestatud jätkuvat lennukõlblikkust käsitlevate sätete üksikasjalik tundmine

M osa nõuete üksikasjalik tundmine

Riiklikud ja rahvusvahelised nõuded (kui neid ei asenda vastavad ELi nõuded)

| a) | Hooldusprogrammid, hoolduskontrollid ja ülevaatused
  Lennukõlblikkuseeskirjad
  Hooldusbülletäänid, tootja hooldusteave
  Muudatus- ja remonditööd
  Hooldustööde dokumentatsioon: hoolduskäsiraamatud, konstruktsioonielementide remondi käsiraamat (Structural Repair Manual), varuosade illustreeritud kataloog jms |
| --- | --- |

a)

Hooldusprogrammid, hoolduskontrollid ja ülevaatused

Lennukõlblikkuseeskirjad

Hooldusbülletäänid, tootja hooldusteave

Muudatus- ja remonditööd

Hooldustööde dokumentatsioon: hoolduskäsiraamatud, konstruktsioonielementide remondi käsiraamat (Structural Repair Manual), varuosade illustreeritud kataloog jms

1

2

2

2

Ainult A- kuni B2-kategooria lubade puhul

Õhusõidukitüübi tootja minimaalvarustuse loetelu (MMEL), minimaalvarustuse loetelu (MEL), väljalennu kõrvalekallete loetelud (Dispatch Deviation Lists)

| b) | Jätkuv lennukõlblikkus
  Minimaalvarustusega seotud nõuded – katselennud |
| --- | --- |

b)

Jätkuv lennukõlblikkus

Minimaalvarustusega seotud nõuded – katselennud

—

1

1

1

Ainult B1- ja B2-kategooria lubade puhul

Kahe turbiinmootoriga lennukite lennud suurendatud kaugustele (ETOPS), hooldus- ja väljalennunõuded

Nõuded lendamiseks erinevates ilmasikutingimustes, õhusõidukite käitamine II ja III kategooria kohaselt

MOODUL 11A.   TURBIINMOOTORIGA LENNUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

| | TASE |
| --- | --- |
| A1 | B1.1 |
| 11.1.   Lennuteooria |
| 11.1.1. | Lennuki aerodünaamika ja juhtimisseadmed |

TASE

A1

B1.1

11.1.   Lennuteooria

11.1.1.

1

2

Lennuki juhtpindade kasutamine ja nende toime:

pööramine ümber pikitelje (x): kaldtüürid ja spoilerid

pööramine ümber põiktelje (y): kõrgustüürid, tüürstabilisaatorid, juhitavad stabilisaatorid ning partlennukid

pööramine ümber vertikaaltelje (z), pöördetüüri piirikud

Lennuki juhtimine elevoonidega, V-kiilu pöördekõrgustüüridega

Tiiva tõstejõudu suurendavad seadised, mittereguleeritavad pilud, eestiivad, tagatiivad, kaldtüürtagatiivad

Vajaduse korral õhutakistust suurendavad seadised, spoilerid, tõstejõu hälvitid, pidurdusklapid

Tiiva aerodünaamiliste ribide ja tiiva astmelise esiserva toime

Õhuvoolu juhtimine tiiva piirkihil: turbulisaatorite, varisemist takistavate abinõude kasutamine või tiiva esiserva mehhaniseerimine

Trimmerite, tüürpindu tasakaalustavate kompensaatorite ja antikompensaatorite, servotrimmerite, vedru- ja masskompensaatorite, juhtpindade kaldenurga ja aerodünaamiliste kompensatsioonisektsioonide kasutamine ja toime

| 11.1.2. | Lendamine suurtel kiirustel |
| --- | --- |

11.1.2.

1

2

Lend helikiirusel, lend eelhelikiirusel, lend helikiirusele lähedasel kiirusel, lend ülehelikiirusel

Machi arv, kriitiline Machi arv, lennukiosade rõhulaine tekitatud võnkumine, lööklaine, aerodünaamiline kuumenemine, ristlõike pindalareegel

Kiire õhusõiduki mootori õhu sisselaskes õhu voolamist mõjutavad tegurid

Positiivse noolsusega tiiva eelisomadused kriitilise Machi arvuga lennul

11.2.   Plaaneri konstruktsioon – üldised põhimõtted

| a) | Konstruktsiooni tugevusele esitatavad lennukõlblikkusnõuded
  Konstruktsioonielementide liigitus, esma-, teise- ja kolmandajärgulised
  Veakindlus, ohutu kasutusiga, lubatavad kahjustused
  Piirkondlikud ja paiksed materjalikontrolli seadmed
  Mehaaniline pinge (deformatsioonid, painded, surved, lõiked, väänded, tõmme, ringpinge, väsimus)
  Drenaaž ja ventilatsioon
  Süsteemide paigaldamise nõuded
  Piksekaitsenõuded
  Õhusõiduki sidumine |
| --- | --- |

a)

Konstruktsiooni tugevusele esitatavad lennukõlblikkusnõuded

Konstruktsioonielementide liigitus, esma-, teise- ja kolmandajärgulised

Veakindlus, ohutu kasutusiga, lubatavad kahjustused

Piirkondlikud ja paiksed materjalikontrolli seadmed

Mehaaniline pinge (deformatsioonid, painded, surved, lõiked, väänded, tõmme, ringpinge, väsimus)

Drenaaž ja ventilatsioon

Süsteemide paigaldamise nõuded

Piksekaitsenõuded

Õhusõiduki sidumine

2

2

| b) | Järgmiste komponentide valmistusviisid: kandva väliskattega kere, pikiliistud, pikitalad, vaheseinad, raamid, tugevdused, toed, kinnitussõlmed, põiktalad, põrandad, jäikus- ja tugevduselemendid, väliskatte kinnitusviisid, korrosioonitõrje, tiiva, sabaosa ja mootori kinnitussõlmed ning lisaseadmed
  Konstruktsiooni koostevõtted: neetimine, keermesliited, liimimine
  Pinnakaitseviisid: nt kroomimine, anodeerimine, värvkatted
  Pindade puhastamine
  Plaaneri sümmeetria: joondamisviisid ja sümmeetrilisuse kontrollimine |
| --- | --- |

b)

Järgmiste komponentide valmistusviisid: kandva väliskattega kere, pikiliistud, pikitalad, vaheseinad, raamid, tugevdused, toed, kinnitussõlmed, põiktalad, põrandad, jäikus- ja tugevduselemendid, väliskatte kinnitusviisid, korrosioonitõrje, tiiva, sabaosa ja mootori kinnitussõlmed ning lisaseadmed

Konstruktsiooni koostevõtted: neetimine, keermesliited, liimimine

Pinnakaitseviisid: nt kroomimine, anodeerimine, värvkatted

Pindade puhastamine

Plaaneri sümmeetria: joondamisviisid ja sümmeetrilisuse kontrollimine

1

2

11.3.   Õhusõiduki konstruktsioon – lennukid

| 11.3.1. | Lennukikere (ATA 52/53/56) |
| --- | --- |

11.3.1.

1

2

Kere ehitus ja selle hermetiseerimine

Tiib, stabilisaator, püloon ja telik, nende kinnitussõlmed ja lisaseadmed

Istmete paigaldus ja veoste paigaldamine laadimisel

Uksed ja varuväljapääsud: ehitus, mehhanismid, töötamine ja ohutusseadmed

Akende ja esiklaasi ehitus ja mehhanismid

| 11.3.2. | Tiivad (ATA 57) |
| --- | --- |

11.3.2.

1

2

Ehitus

Kütusepaagid

Telik, püloonid, juhtpinnad ja tiiva aerodünaamilist väärtust suurendavad seadised, nende kinnitussõlmed ja lisaseadmed

| 11.3.3. | Stabilisaatorid (ATA 55) |
| --- | --- |

11.3.3.

1

2

Ehitus

Juhtpinna kinnitus

| 11.3.4. | Juhtpinnad (ATA 55/57) |
| --- | --- |

11.3.4.

1

2

Ehitus ja kinnitus

Tasakaalustamine – mass- ja aerodünaamiline kompensatsioon

| 11.3.5. | Gondlid/püloonid (ATA 54) |
| --- | --- |

11.3.5.

1

2

Gondlid/püloonid:

ehitus

tulekindlad seinad

mootoriraamid

11.4.   Kliimaseadmed ja salongi hermetiseerimine (ATA 21)

| 11.4.1. | Õhu juurdevool |
| --- | --- |

11.4.1.

1

2

Õhu juurdevoolu allikad, sh juurdevool mootorist, abijõuseadmest (APU) või maapealsest suruõhutoitest

| 11.4.2. | Kliimaseadmed |
| --- | --- |

11.4.2.

1

3

Kliimaseadmesüsteemid

Õhu ja auru regenereerimise seadmed

Jaotussüsteemid

Õhuvoolu, temperatuuri ja niiskuse reguleerimise süsteem

| 11.4.3. | Hermetiseerimine |
| --- | --- |

11.4.3.

1

3

Hermetiseerimissüsteemid

Juhtimine ja näidikud, sh juht- ja kaitseventiilid

Salongi ülerõhu regulaatorid

| 11.4.4. | Ohutus- ja hoiatusseadmed |
| --- | --- |

11.4.4.

1

3

Kaitse- ja hoiatusseadmed

11.5.   Mõõdikud ja avioonikasüsteemid

| 11.5.1. | Mõõdikusüsteemid (ATA 31) |
| --- | --- |

11.5.1.

1

2

Pitot’ toru rõhku kasutavad mõõturid: baromeetriline kõrgusmõõtur, õhkkiiruse näidik, vertikaalkiiruse näidik

Güroskoopilised mõõdikud: aviohorisont, güroaviohorisont, kursinäidik, horisontaalasendi näidik, pöörangu- ja libisemisnäidik, pöörangukoordinaator

Kompassid: magnetkompass, distantslugemiga kompass

Kohtumisnurga näidik, varisemisohu signalisatsioonisüsteemid

Kuvarkabiin

Muud õhusõidukisüsteemi mõõturid

| 11.5.2. | Avioonikasüsteemid |
| --- | --- |

11.5.2.

1

1

Süsteemi koostamise põhialused ja töö:

automaatne piloteerimine (ATA 22),

sidevahendid (ATA 23),

navigatsioonisüsteemid (ATA 34)

| 11.6. | Elektrisüsteemid (ATA 24) |
| --- | --- |

11.6.

1

3

Akumulaatorite paigaldus ja kasutamine

Alalisvoolu genereerimine

Vahelduvvoolu genereerimine

Avariivoolu genereerimine

Pinge reguleerimine

Vaheldid, muundurid, alaldid

Vaheldid, muundurid, alaldid

Kaitsmed

Elektritoide pardavälisest vooluallikast / maapealsest toitevõrgust

11.7.   Lisavarustus ja sisustus (ATA 25)

| a) | Avariipäästevarustusele esitatavad nõuded
  Istmed, rihmad ja turvavööd |
| --- | --- |

a)

Avariipäästevarustusele esitatavad nõuded

Istmed, rihmad ja turvavööd

2

2

| b) | Salongi planeering
  Varustuse paigaldamise skeem
  Sisustuse paigaldamise skeem
  Reisijatesalongi meelelahutusseadmed
  Lennukikambüüsi paigaldus
  Veose käitlemise ja kinnitamise varustus
  Lennukitrepid |
| --- | --- |

b)

Salongi planeering

Varustuse paigaldamise skeem

Sisustuse paigaldamise skeem

Reisijatesalongi meelelahutusseadmed

Lennukikambüüsi paigaldus

Veose käitlemise ja kinnitamise varustus

Lennukitrepid

1

1

| 11.8. | Tulekaitse (ATA 26) |
| --- | --- |

11.8.

1

3

| a) | Tulekahju- ja suitsusignalisatsiooni- ning häiresüsteemid
  Tulekustutussüsteemid
  Süsteemide testimine |
| --- | --- |

a)

Tulekahju- ja suitsusignalisatsiooni- ning häiresüsteemid

Tulekustutussüsteemid

Süsteemide testimine

| b) | Käsitulekustutusvahendid |
| --- | --- |

b)

Käsitulekustutusvahendid

1

1

| 11.9. | Lennujuhtimisseadmed (ATA 27) |
| --- | --- |

11.9.

1

3

Esmased juhtimisseadmed: kaldtüürid, kõrgustüürid, pöördetüürid, spoilerid

Trimmeerimine

Toimiva koormuse reguleerimine

Tõstejõudu suurendavad seadmed

Tõstejõu vähendamine, pidurdusklapid

Süsteemide kasutamine: käsitsijuhtimissüsteemid, hüdro-, pneumo-, elektri-, elektroonilised juhtimissüsteemid

Kunstlik juhisetunnetus, lengerdussummuti, Machi arvu järgiv trimmer, pöördetüüri piirik, tüüride lukustus

Juhtpindade tasakaalustamine ja seadistus

Varisemisvastane kaitsesüsteem/hoiatussüseem

| 11.10. | Kütusesüsteemid (ATA 28) |
| --- | --- |

11.10.

1

3

Süsteemi üldskeem

Kütusepaagid

Toitesüsteemid

Kütuse väljalaskmine avariiolukorras, ventilatsioon ja normaalne kütuse väljalase

Ringtoide ja ülepumpamine

Rõhu jaotumine

Kütuse tankimine ja kütusest tühjendamine

Lennuki pikitasakaalu säilitav automaatika, mis reguleerib kütuse kasutamist

| 11.11. | Hüdraulikaseadmed (ATA 29) |
| --- | --- |

11.11.

1

3

Süsteemi üldskeem

Hüdraulikavedelikud

Hüdropaagid ja -akud

Surve tekitamine: elektriline, mehaaniline ja pneumaatiline surve

Hädasurvestamissüsteem

Filtrid

Surve reguleerimine

Vaheldid, muundurid, alaldid

Näidikud ja hoiatussignalisatsiooni süsteemid

Seos muude süsteemidega

| 11.12. | Kaitse jää ja vihma eest (ATA 30) |
| --- | --- |

11.12.

1

3

Jää moodustumine, jää tüübid ja jää tuvastamine

Jäätumisvastased süsteemid: elektrilised, kuumaõhu- ja keemilised süsteemid

Jäätõrjesüsteemid: elektrilised, suruõhu- ja lahuseid kasutavad süsteemid

Vihmavee tõrjevahend

Kollektori ja drenaaži äravoolu soojendamine

Esiklaasipuhasti

| 11.13. | Telik (ATA 32) |
| --- | --- |

11.13.

2

3

Ehitus, amortisaatorid

Teliku väljalaske- ja sissetõmbesüsteemid: tavalised ja avariiolukorras kasutamiseks

Näidikud ja hoiatussignalisatsioon

Rattad, pidurid, blokeerumisvastased seadised ja automaatne pidurdamine

Rehvid

Teliku juhtimine

Telikulüliti

| 11.14. | Tuled (ATA 33) |
| --- | --- |

11.14.

2

3

Välimised tuled: navigatsioonituled, kokkupõrke hoiatustuled, maandumistuled, ruleerimistuled, tuled jäätumise tuvastamiseks öisel lennul

Sisetuled: reisijatesalongi, kabiini, lastiruumi valgustid

Avariituled

| 11.15. | Hapnikusüsteem (ATA 35) |
| --- | --- |

11.15.

1

3

Süsteemi üldskeem: kabiin, reisijatesalong

Hapnikuallikad, hapniku säilitamine, laadimine ja jaotamine

Hapnikuvaru reguleerimine

Rõhu jaotumine

| 11.16. | Suruõhu- ja vaakumsüsteem (ATA 36) |
| --- | --- |

11.16.

1

3

Süsteemi üldskeem

Allikas: mootor/abijõuseade (APU), kompressorid, suruõhuballoonid, maapealne suruõhutoide

Rõhu reguleerimine

Rõhu jaotumine

Näidikud ja hoiatussignaalid

Seos muude süsteemidega

| 11.17. | Veesüsteem ja heitveesüsteem (ATA 38) |
| --- | --- |

11.17.

2

3

Veevarustussüsteemi paigaldamise süsteem, toide, jaotamine, hooldus ja tühjendamine

Tualettruumide paigaldamise skeem, läbipesu ja hooldus

Korrosioonitõrje

| 11.18. | Pardal asuvad hooldussüsteemid (ATA 45) |
| --- | --- |

11.18.

1

2

Hoolduse keskarvutid

Andmelaadimissüsteemid

Elektrooniline andmevaramu

Trükkimine

Konstruktsiooni diagnostika (lubatud piiridesse jäävate rikete jälgimine)

| 11.19. | Integreeritud modulaaravioonika (ATA 42) |
| --- | --- |

11.19.

1

2

Integreeritud modulaaravioonika (IMA) moodulitesse integreeritud tüüpilised funktsioonid hõlmavad muu hulgas järgmist:

Mootorist tuleva suruõhu juhtimine, õhurõhu reguleerimine, õhu ventileerimine ja juhtimine, avioonika ja juhikabiini ventileerimine, temperatuuri reguleerimine, lennuliiklusalane side, avioonikaalase side ruuter, elektrikoormuse reguleerimine, kaitselüliti kontrollisüsteem, elektrisüsteemi kuuluv automaatne kontrollsüsteem BITE, kütuse juhtimine, pidurite kontrollisüsteem, esiratta juhtimissüsteem, teliku väljalaske- ja sissetõmbesüsteem, rehvide rõhunäidik, õlirõhunäidik, pidurite temperatuuri kontrollisüsteem jne.

Põhisüsteem, võrgu komponendid

| 11.20. | Salongisüsteemid (ATA 44) |
| --- | --- |

11.20.

1

2

Seadmed ja komponendid reisijatele meelelahutuse pakkumiseks, õhusõiduki-siseseks teabevahetuseks (Cabin Intercommunication Data System) ning teabe vahetamiseks õhusõiduki salongi ja maapealsete jaamade vahel (Cabin Network Service). See hõlmab nii kõne, andmete, muusika kui ka videote ülekandmist

Õhusõiduki-sisese teabevahetuse süsteem (Cabin Intercommunication Data System), mis ühendab piloodikabiini-, salongipersonali- ja salongisüsteeme. Need süsteemid tagavad andmevahetuse üksteisega seotud vahetatavate moodulite (LRU) vahel ning nende juhtimine toimub tavaliselt salongimeeskonna paneelide kaudu

Õhusõiduki salongi ja maapealsete jaamade vaheline teabevahetussüsteem (Cabin Network Service) koosneb tavaliselt serverist, mis üldjuhul ühildub muu hulgas järgmiste süsteemidega:

andme- või raadioside, parda-meelelahutussüsteem

Õhusõiduki salongi ja maapealsete jaamade vaheline teabevahetussüsteemil (Cabin Network Service) võivad olla järgmised funktsioonid:

juurdepääs väljumiseelsetele või väljumisega seotud aruannetele

juurdepääs e-posti, intraneti- või internetiteenustele

reisijate andmebaas

Salongi põhisüsteem

Parda-meelelahutussüsteem

Välissidesüsteem

Salongi massmälusüsteem

Salongi kontrollisüsteem

Mitmesugused salongisüsteemid

| 11.21. | Teabesüsteemid (ATA 46) |
| --- | --- |

11.21.

1

2

Seadmed ja komponendid, mis võimaldavad salvestada, ajakohastada ja otsida digitaalset teavet, mida traditsiooniliselt esitati paberkandjal, mikrofilmil või mikrokaardil. Hõlmavad süsteeme, mis on loodud teabe salvestamiseks ja otsimiseks, näiteks elektroonilise raamatukogu massmälu ja kontroller. Ei hõlma seadmeid või komponente, mis on installeeritud muuks otstarbeks ja mida kasutavad ka teised süsteemid, näiteks piloodikabiini printer või üldotstarbeline kuvar

Tüüpilised näited on lennuliikluse korraldamise ja teabe haldamise süsteemid (Air Traffic and Information Management Systems) ning võrguserverisüsteemid (Network Server Systems)

Õhusõiduki üldteabesüsteem

Piloodikabiini teabesüsteem

Hooldusalane teabesüsteem

Reisijatesalongi teabesüsteem

Muud teabesüsteemid

MOODUL 11B.   KOLBMOOTORIGA LENNUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

Märkus 1: seda moodulit ei kohaldata B3-kategooria suhtes. B3-kategooriaga seotud asjaomased ained on loetletud moodulis 11C.

Märkus 2: selles moodulis käsitletakse A2-kategooriasse ja B1.2 alamkategooriasse kuuluvate lennukitega seotud tehnoloogiat.

| | TASE |
| --- | --- |
| A2 | B1.2 |
| 11.1.   Lennuteooria |
| 11.1.1. | Lennuki aerodünaamika ja juhtimisseadmed |

TASE

A2

B1.2

11.1.   Lennuteooria

11.1.1.

1

2

Lennuki juhtpindade kasutamine ja nende toime:

pööramine ümber pikitelje (x): kaldtüürid ja spoilerid

pööramine ümber põiktelje (y): kõrgustüürid, tüürstabilisaatorid, juhitavad stabilisaatorid ning partlennukid

pööramine ümber vertikaaltelje (z), pöördetüüri piirikud

Lennuki juhtimine elevoonidega, V-kiilu pöördekõrgustüüridega

Tiiva tõstejõudu suurendavad seadised, mittereguleeritavad pilud, eestiivad, tagatiivad, kaldtüürtagatiivad

Vajaduse korral õhutakistust suurendavad seadised, spoilerid, tõstejõu hälvitid, pidurdusklapid

Tiiva aerodünaamiliste ribide ja tiiva astmelise esiserva toime

Õhuvoolu juhtimine tiiva piirkihil: turbulisaatorite, varisemist takistavate abinõude kasutamine või tiiva esiserva mehhaniseerimine

Trimmerite, tüürpindu tasakaalustavate kompensaatorite ja antikompensaatorite, servotrimmerite, vedru- ja masskompensaatorite, juhtpindade kaldenurga ja aerodünaamiliste kompensatsioonisektsioonide kasutamine ja toime

| 11.1.2. | Lend suurel kiirusel – puudub |
| --- | --- |

11.1.2.

—

—

11.2.   Plaaneri konstruktsioon – üldised põhimõtted

| a) | Konstruktsiooni tugevusele esitatavad lennukõlblikkusnõuded
  Konstruktsioonielementide liigitus, esma-, teise- ja kolmandajärgulised
  Veakindlus, ohutu kasutusiga, lubatavad kahjustused
  Piirkondlikud ja paiksed materjalikontrolli seadmed
  Mehaaniline pinge (deformatsioonid, painded, surved, lõiked, väänded, tõmme, ringpinge, väsimus)
  Drenaaž ja ventilatsioon
  Süsteemide paigaldamise nõuded
  Piksekaitsenõuded
  Õhusõiduki sidumine |
| --- | --- |

a)

Konstruktsiooni tugevusele esitatavad lennukõlblikkusnõuded

Konstruktsioonielementide liigitus, esma-, teise- ja kolmandajärgulised

Veakindlus, ohutu kasutusiga, lubatavad kahjustused

Piirkondlikud ja paiksed materjalikontrolli seadmed

Mehaaniline pinge (deformatsioonid, painded, surved, lõiked, väänded, tõmme, ringpinge, väsimus)

Drenaaž ja ventilatsioon

Süsteemide paigaldamise nõuded

Piksekaitsenõuded

Õhusõiduki sidumine

2

2

| b) | Järgmiste komponentide valmistusviisid: kandva väliskattega kere, pikiliistud, pikitalad, vaheseinad, raamid, tugevdused, toed, kinnitussõlmed, põiktalad, põrandad, jäikus- ja tugevduselemendid, väliskatte kinnitusviisid, korrosioonitõrje, tiiva, sabaosa ja mootori kinnitussõlmed ning lisaseadmed
  Konstruktsiooni koostevõtted: neetimine, keermesliited, liimimine
  Pinnakaitseviisid: nt kroomimine, anodeerimine, värvkatted
  Pindade puhastamine
  Plaaneri sümmeetria: joondamisviisid ja sümmeetrilisuse kontrollimine |
| --- | --- |

b)

Järgmiste komponentide valmistusviisid: kandva väliskattega kere, pikiliistud, pikitalad, vaheseinad, raamid, tugevdused, toed, kinnitussõlmed, põiktalad, põrandad, jäikus- ja tugevduselemendid, väliskatte kinnitusviisid, korrosioonitõrje, tiiva, sabaosa ja mootori kinnitussõlmed ning lisaseadmed

Konstruktsiooni koostevõtted: neetimine, keermesliited, liimimine

Pinnakaitseviisid: nt kroomimine, anodeerimine, värvkatted

Pindade puhastamine

Plaaneri sümmeetria: joondamisviisid ja sümmeetrilisuse kontrollimine

1

2

11.3.   Õhusõiduki konstruktsioon – lennukid

| 11.3.1. | Lennukikere (ATA 52/53/56) |
| --- | --- |

11.3.1.

1

2

Kere ehitus ja selle hermetiseerimine

Tiib, stabilisaator, püloon ja telik, nende kinnitussõlmed ja lisaseadmed

Istmete paigaldamine

Uksed ja varuväljapääsud: ehitus ja kasutamine

Akende ja tuuleklaasi kinnitamine

| 11.3.2. | Tiivad (ATA 57) |
| --- | --- |

11.3.2.

1

2

Ehitus

Kütusepaagid

Telik, püloonid, juhtpinnad ja tiiva aerodünaamilist väärtust suurendavad seadised, nende kinnitussõlmed ja lisaseadmed

| 11.3.3. | Stabilisaatorid (ATA 55) |
| --- | --- |

11.3.3.

1

2

Ehitus

Juhtpinna kinnitus

| 11.3.4. | Juhtpinnad (ATA 55/57) |
| --- | --- |

11.3.4.

1

2

Ehitus ja kinnitus

Tasakaalustamine – mass- ja aerodünaamiline kompensatsioon

| 11.3.5. | Gondlid/püloonid (ATA 54) |
| --- | --- |

11.3.5.

1

2

Gondlid/püloonid:

ehitus

tulekindlad seinad

mootoriraamid

| 11.4. | Kliimaseadmed ja salongi hermetiseerimine (ATA 21) |
| --- | --- |

11.4.

1

3

Ülerõhu- ja kliimaseadmesüsteemid

Salongirõhu regulaatorid ning kaitse- ja hoiatusseadmed

Küttesüsteemid

11.5.   Mõõdikud ja avioonikasüsteemid

| 11.5.1. | Mõõdikusüsteemid (ATA 31) |
| --- | --- |

11.5.1.

1

2

Pitot’ toru rõhku kasutavad mõõturid: baromeetriline kõrgusmõõtur, õhkkiiruse näidik vertikaalkiiruse näidik

Güroskoopilised mõõturid: aviohorisont, güroaviohorisont, kursinäidik, horisontaalasendi näidik, pöörangu- ja libisemisnäidik, pöörangukoordinaator

Kompassid: magnetkompass, distantslugemiga kompass

Kohtumisnurga näidik, varisemisohu signalisatsioonisüsteemid

Kuvarkabiin

Muud õhusõidukisüsteemi näidikud

| 11.5.2. | Avioonikasüsteemid |
| --- | --- |

11.5.2.

1

1

Süsteemi koostamise põhialused ja töö:

automaatne piloteerimine (ATA 22)

sidevahendid (ATA 23)

navigatsioonisüsteemid (ATA 34)

| 11.6. | Elektrisüsteemid (ATA 24) |
| --- | --- |

11.6.

1

3

Akumulaatorite paigaldus ja kasutamine

Alalisvoolu genereerimine

Pinge reguleerimine

Vaheldid, muundurid, alaldid

Kaitsmed

Vaheldid, muundurid

11.7.   Lisavarustus ja sisustus (ATA 25)

| a) | Avariipäästevarustusele esitatavad nõuded
  Istmed, rihmad ja turvavööd |
| --- | --- |

a)

Avariipäästevarustusele esitatavad nõuded

Istmed, rihmad ja turvavööd

2

2

| b) | Salongi planeering
  Varustuse paigaldamise skeem
  Sisustuse paigaldamise skeem
  Reisijatesalongi meelelahutusseadmed
  Lennukikambüüsi paigaldus
  Veose käitlemise ja kinnitamise varustus
  Lennukitrepid |
| --- | --- |

b)

Salongi planeering

Varustuse paigaldamise skeem

Sisustuse paigaldamise skeem

Reisijatesalongi meelelahutusseadmed

Lennukikambüüsi paigaldus

Veose käitlemise ja kinnitamise varustus

Lennukitrepid

1

1

11.8.   Tulekaitse (ATA 26)

| a) | Tulekahju- ja suitsusignalisatsiooni- ning häiresüsteemid
  Tulekustutussüsteemid
  Süsteemide testimine |
| --- | --- |

a)

Tulekahju- ja suitsusignalisatsiooni- ning häiresüsteemid

Tulekustutussüsteemid

Süsteemide testimine

1

3

| b) | Käsitulekustutusvahendid |
| --- | --- |

b)

Käsitulekustutusvahendid

1

3

| 11.9. | Lennujuhtimisseadmed (ATA 27) |
| --- | --- |

11.9.

1

3

Esmased juhtimisseadmed: kaldtüürid, kõrgustüürid, pöördetüürid

Trimmerid

Tõstejõudu suurendavad seadised

Süsteemide kasutamine: manuaalne

Tüüride lukustus

Juhtpindade tasakaalustamine ja seadistus

Varisemisvastane hoiatussüsteem

| 11.10. | Kütusesüsteemid (ATA 28) |
| --- | --- |

11.10.

1

3

Süsteemi üldskeem

Kütusepaagid

Toitesüsteemid

Ringtoide ja ülepumpamine

Näidikud ja hoiatussignaalid

Kütuse tankimine ja kütusest tühjendamine

| 11.11. | Hüdraulikaseadmed (ATA 29) |
| --- | --- |

11.11.

1

3

Süsteemi üldskeem

Hüdraulikavedelikud

Hüdropaagid ja -akud

Surve tekitamine: elektriline ja mehaaniline surve

Filtrid

Surve reguleerimine

Vaheldid, muundurid, alaldid

Näidikud ja hoiatussignalisatsiooni süsteemid

| 11.12. | Kaitse jää ja vihma eest (ATA 30) |
| --- | --- |

11.12.

1

3

Jää moodustumine, jää tüübid ja jää tuvastamine

Jäätõrjesüsteemid: elektrilised, suruõhu- ja lahuseid kasutavad süsteemid

Kollektori ja drenaaži äravoolu soojendamine

Esiklaasipuhasti

| 11.13. | Telik (ATA 32) |
| --- | --- |

11.13.

2

3

Ehitus, amortisaatorid

Teliku väljalaske- ja sissetõmbesüsteemid: tavalised ja avariiolukorras kasutamiseks

Näidikud ja hoiatussignalisatsioon

Rattad, pidurid, blokeerumisvastased seadised ja automaatne pidurdamine

Rehvid

Teliku juhtimine

Telikulüliti

| 11.14. | Tuled (ATA 33) |
| --- | --- |

11.14.

2

3

Välistuled: navigatsioonituled, kokkupõrke hoiatustuled, maandumistuled, ruleerimistuled, tuled jäätumise tuvastamiseks öisel lennul

Sisetuled: reisijatesalongi, piloodikabiini, lastiruumi valgustid

Avariituled

| 11.15. | Hapnikusüsteem (ATA 35) |
| --- | --- |

11.15.

1

3

Süsteemi üldskeem: piloodikabiin, reisijatesalong

Hapnikuallikad, hapniku säilitamine, laadimine ja jaotamine

Hapnikuvaru reguleerimine

Näidikud ja hoiatussignaalid

| 11.16. | Suruõhu- ja vaakumsüsteem (ATA 36) |
| --- | --- |

11.16.

1

3

Süsteemi üldskeem

Allikas: mootor/abijõuseade (APU), kompressorid, suruõhuballoonid, maapealne suruõhutoide

Rõhu reguleerimine

Rõhu jaotumine

Näidikud ja hoiatussignaalid

Seos muude süsteemidega

| 11.17. | Veesüsteem ja heitveesüsteem (ATA 38) |
| --- | --- |

11.17.

2

3

Veevarustussüsteemi paigaldamise skeem, toide, jaotamine, hooldus ja tühjendamine

Tualettruumide paigaldamise skeem, läbipesu ja hooldus

Korrosioonitõrje

MOODUL 11C.   KOLBMOOTORIGA LENNUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

Märkus: selles moodulis käsitletakse B3 alamkategooriasse kuuluvaid lennukeid hõlmavat tehnoloogiat.

| | TASE |
| --- | --- |
| B3 |
| 11.1.   Lennuteooria |
| Lennuki aerodünaamika ja juhtimisseadmed | 1 |
| Lennuki juhtpindade kasutamine ja nende toime:
  pööramine ümber pikitelje (x): eleroonid
  pööramine ümber põiktelje (y): kõrgustüürid, tüürstabilisaatorid, juhitavad stabilisaatorid ning partlennukid
  pööramine ümber vertikaaltelje (z), pöördetüüri piirikud | |
| Lennuki juhtimine elevoonidega, V-kiilu pöördekõrgustüüridega | |
| Tiiva tõstejõudu suurendavad seadised, mittereguleeritavad pilud, eestiivad, tagatiivad, kaldtüürtagatiivad | |
| Vajaduse korral õhutakistust suurendavad seadised, tõstejõu hälvitid, pidurdusklapid | |
| Tiiva aerodünaamiliste ribide ja tiiva astmelise esiserva toime | |
| Õhuvoolu juhtimine tiiva piirkihil: turbulisaatorite, varisemist takistavate abinõude kasutamine või tiiva esiserva mehhaniseerimine | |
| Trimmerite, tüürpindu tasakaalustavate kompensaatorite ja antikompensaatorite, servotrimmerite, vedru- ja masskompensaatorite, juhtpindade kaldenurga ja aerodünaamiliste kompensatsioonisektsioonide kasutamine ja toime | |
| 11.2.   Plaaneri konstruktsioon – üldised põhimõtted |
| a) | Konstruktsiooni tugevusele esitatavad lennukõlblikkusnõuded
  Konstruktsioonielementide liigitus, esma-, teise- ja kolmandajärgulised
  Veakindlus, ohutu kasutusiga, lubatavad kahjustused
  Piirkondlikud ja paiksed materjalikontrolli seadmed
  Mehaaniline pinge (deformatsioonid, painded, surved, lõiked, väänded, tõmme, ringpinge, väsimus)
  Drenaaž ja ventilatsioon
  Süsteemide paigaldamise nõuded
  Piksekaitsenõuded
  Õhusõiduki sidumine |

TASE

B3

11.1.   Lennuteooria

Lennuki aerodünaamika ja juhtimisseadmed

1

Lennuki juhtpindade kasutamine ja nende toime:

pööramine ümber pikitelje (x): eleroonid

pööramine ümber põiktelje (y): kõrgustüürid, tüürstabilisaatorid, juhitavad stabilisaatorid ning partlennukid

pööramine ümber vertikaaltelje (z), pöördetüüri piirikud

Lennuki juhtimine elevoonidega, V-kiilu pöördekõrgustüüridega

Tiiva tõstejõudu suurendavad seadised, mittereguleeritavad pilud, eestiivad, tagatiivad, kaldtüürtagatiivad

Vajaduse korral õhutakistust suurendavad seadised, tõstejõu hälvitid, pidurdusklapid

Tiiva aerodünaamiliste ribide ja tiiva astmelise esiserva toime

Õhuvoolu juhtimine tiiva piirkihil: turbulisaatorite, varisemist takistavate abinõude kasutamine või tiiva esiserva mehhaniseerimine

Trimmerite, tüürpindu tasakaalustavate kompensaatorite ja antikompensaatorite, servotrimmerite, vedru- ja masskompensaatorite, juhtpindade kaldenurga ja aerodünaamiliste kompensatsioonisektsioonide kasutamine ja toime

11.2.   Plaaneri konstruktsioon – üldised põhimõtted

a)

Konstruktsiooni tugevusele esitatavad lennukõlblikkusnõuded

Konstruktsioonielementide liigitus, esma-, teise- ja kolmandajärgulised

Veakindlus, ohutu kasutusiga, lubatavad kahjustused

Piirkondlikud ja paiksed materjalikontrolli seadmed

Mehaaniline pinge (deformatsioonid, painded, surved, lõiked, väänded, tõmme, ringpinge, väsimus)

Drenaaž ja ventilatsioon

Süsteemide paigaldamise nõuded

Piksekaitsenõuded

Õhusõiduki sidumine

2

| b) | Järgmiste komponentide valmistusviisid: kandva väliskattega kere, pikiliistud, pikitalad, vaheseinad, raamid, tugevdused, toed, kinnitussõlmed, põiktalad, põrandad, jäikus- ja tugevduselemendid, väliskatte kinnitusviisid, korrosioonitõrje, tiiva, sabaosa ja mootori kinnitussõlmed ning lisaseadmed
  Konstruktsiooni koostevõtted: neetimine, keermesliited, liimimine
  Pinnakaitseviisid: nt kroomimine, anodeerimine, värvkatted
  Pindade puhastamine
  Plaaneri sümmeetria: joondamisviisid ja sümmeetrilisuse kontrollimine |
| --- | --- |

b)

Järgmiste komponentide valmistusviisid: kandva väliskattega kere, pikiliistud, pikitalad, vaheseinad, raamid, tugevdused, toed, kinnitussõlmed, põiktalad, põrandad, jäikus- ja tugevduselemendid, väliskatte kinnitusviisid, korrosioonitõrje, tiiva, sabaosa ja mootori kinnitussõlmed ning lisaseadmed

Konstruktsiooni koostevõtted: neetimine, keermesliited, liimimine

Pinnakaitseviisid: nt kroomimine, anodeerimine, värvkatted

Pindade puhastamine

Plaaneri sümmeetria: joondamisviisid ja sümmeetrilisuse kontrollimine

2

11.3.   Õhusõiduki konstruktsioon – lennukid

| 11.3.1. | Lennukikere (ATA 52/53/56) |
| --- | --- |

11.3.1.

1

Ehitus

Tiib, stabilisaator, püloon ja telik, nende kinnitussõlmed ja lisaseadmed

Istmete paigaldamine

Uksed ja varuväljapääsud: ehitus ja kasutamine

Akende ja tuuleklaasi kinnitamine

| 11.3.2. | Tiivad (ATA 57) |
| --- | --- |

11.3.2.

1

Ehitus

Kütusepaagid

Telik, püloonid, juhtpinnad ja tiiva aerodünaamilist väärtust suurendavad seadised, nende kinnitussõlmed ja lisaseadmed

| 11.3.3. | Stabilisaatorid (ATA 55) |
| --- | --- |

11.3.3.

1

Ehitus

Juhtpinna kinnitus

| 11.3.4. | Juhtpinnad (ATA 55/57) |
| --- | --- |

11.3.4.

1

Ehitus ja kinnitus

Tasakaalustamine – mass- ja aerodünaamiline kompensatsioon

11.3.5.   Gondlid/püloonid (ATA 54)

Gondlid/püloonid:

ehitus

tulekindlad seinad

mootoriraamid

1

11.4.   Kliimaseadmed (ATA 21)

Kütte- ja ventilatsioonisüsteemid

1

11.5.   Mõõdikud ja avioonikasüsteemid

| 11.5.1. | Mõõdikusüsteemid (ATA 31) |
| --- | --- |

11.5.1.

1

Pitot’ toru rõhku kasutavad mõõturid: baromeetriline kõrgusmõõtur, õhkkiiruse näidik, vertikaalkiiruse näidik

Güroskoopilised mõõdikud: aviohorisont, güroaviohorisont, kursinäidik, horisontaalasendi näidik, pöörangu- ja libisemisnäidik, pöörangukoordinaator

Kompassid: magnetkompass, distantslugemiga kompass

Kohtumisnurga näidik, varisemisohu signalisatsioonisüsteemid

Kuvarkabiin

Muud õhusõidukisüsteemi näidikud

| 11.5.2. | Avioonikasüsteemid |
| --- | --- |

11.5.2.

1

Süsteemi koostamise põhialused ja töö:

automaatne piloteerimine (ATA 22)

sidevahendid (ATA 23)

navigatsioonisüsteemid (ATA 34)

| 11.6. | Elektrisüsteemid (ATA 24) |
| --- | --- |

11.6.

2

Akumulaatorite paigaldus ja kasutamine

Alalisvoolu genereerimine

Pinge reguleerimine

Jaotusvõrk

Kaitsmed

Vaheldid, muundurid

| 11.7. | Lisavarustus ja sisustus (ATA 25) |
| --- | --- |

11.7.

2

Avariipäästevarustusele esitatavad nõuded

Istmed, rihmad ja turvavööd

| 11.8. | Tulekaitse (ATA 26) |
| --- | --- |

11.8.

2

Käsitulekustutusvahendid

| 11.9. | Lennujuhtimisseadmed (ATA 27) |
| --- | --- |

11.9.

3

Esmased juhtimisseadmed: kaldtüürid, kõrgustüürid, pöördetüürid

Trimmerid

Tõstejõudu suurendavad seadised

Süsteemide kasutamine: manuaalne

Tüüride lukustus

Juhtpindade tasakaalustamine ja seadistus

Varisemisvastane hoiatussüsteem

| 11.10. | Kütusesüsteemid (ATA 28) |
| --- | --- |

11.10.

2

Süsteemi üldskeem

Kütusepaagid

Toitesüsteemid

Ringtoide ja ülepumpamine

Näidikud ja hoiatussignaalid

Kütuse tankimine ja kütusest tühjendamine

| 11.11. | Hüdraulikaseadmed (ATA 29) |
| --- | --- |

11.11.

2

Süsteemi üldskeem

Hüdraulikavedelikud

Hüdropaagid ja -akud

Surve tekitamine: elektriline ja mehaaniline surve

Filtrid

Surve reguleerimine

Jaotusvõrk

Näidikud ja hoiatussignalisatsiooni süsteemid

| 11.12. | Kaitse jää ja vihma eest (ATA 30) |
| --- | --- |

11.12.

1

Jää moodustumine, jää tüübid ja jää tuvastamine

Jäätõrjesüsteemid: elektrilised, suruõhu- ja lahuseid kasutavad süsteemid

Kollektori ja drenaaži äravoolu soojendamine

Esiklaasipuhasti

| 11.13. | Telik (ATA 32) |
| --- | --- |

11.13.

2

Ehitus, amortisaatorid

Teliku väljalaske- ja sissetõmbesüsteemid: tavalised ja avariiolukorras kasutamiseks

Näidikud ja hoiatussignalisatsioon

Rattad, pidurid, blokeerumisvastased seadised ja automaatne pidurdamine

Rehvid

Teliku juhtimine

| 11.14. | Tuled (ATA 33) |
| --- | --- |

11.14.

2

Välistuled: navigatsioonituled, kokkupõrke hoiatustuled, maandumistuled, ruleerimistuled, tuled jäätumise tuvastamiseks öisel lennul

Sisetuled: reisijatesalongi, kabiini, lastiruumi valgustid

Avariituled

| 11.15. | Hapnikusüsteem (ATA 35) |
| --- | --- |

11.15.

2

Süsteemi üldskeem: piloodikabiin, reisijatesalong

Hapnikuallikad, hapniku säilitamine, laadimine ja jaotamine

Hapnikuvaru reguleerimine

Näidikud ja hoiatussignaalid

| 11.16. | Suruõhu- ja vaakumsüsteem (ATA 36) |
| --- | --- |

11.16.

2

Süsteemi üldskeem

Allikas: mootor/abijõuseade (APU), kompressorid, suruõhuballoonid, maapealne suruõhutoide

Suru- ja vaakumpumbad

Rõhu reguleerimine

Rõhu jaotumine

Näidikud ja hoiatussignaalid

Seos muude süsteemidega

MOODUL 12.   KOPTERITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

| | TASE |
| --- | --- |
| A3
  A4 | B1.3
  B1.4 |
| 12.1. | Lennuteooria – kopteri kandetiiviku aerodünaamika |

TASE

A3

A4

B1.3

B1.4

12.1.

1

2

Mõisted

Güroskoopilise pretsessiooni mõju

Pöördemomendi tasakaalustamine ja pöördumine ümber püsttelje

Tõstejõu ebasümmeetrilisus, õhuvoolu rebenemine tiivikulabade otstel

Tendents kulgliikumisele ja selle korrigeerimine

Coriolise jõud ja selle kompenseerimine

Keerisrõngarežiim, võimsuse seade mootori juhtkangiga, kandetiiviku üleliigne sammuseade

Autorotatsioon

Maapinna läheduse mõju

| 12.2. | Lennujuhtimissüsteemid |
| --- | --- |

12.2.

2

3

Tiivikulabade kaldenurga tsükliline muutmine

Tiivikulabade kaldenurga samaaegne muutmine

Kallutusmehhanism

Pööramine ümber vertikaaltelje (z): pöördemomendi tasakaalustamine, sabatiivik, sabapoomist väljuv suruõhk

Kandetiiviku rumm: ehitus ja kasutusomadused

Tiivikulabade võnkesummutid: töötamine ja ehitus

Tiivikulabad: kandetiiviku ja sabatiiviku labade ehitus ja kinnitussõlmed

Trimmeerimine, liikumatult kinnitatud ja seadistatava asetusnurgaga stabilisaatorid

Süsteemide kasutamine: käsitsijuhtimissüsteemid, hüdro-, elektri-, elektroonilised juhtimissüsteemid

Kunstlik juhisetunnetus

Juhtpindade tasakaalustamine ja seadistus

| 12.3. | Kandetiiviku labade asendi seadistamine ja vibratsiooni tekkepõhjuste selgitamine |
| --- | --- |

12.3.

1

3

Kandetiiviku labade joondamine

Kandetiiviku ja sabatiiviku labade asendi seadistamine

Staatiline ja dünaamiline tasakaalustamine

Vibratsiooni liigid, vibratsiooni vähendavad meetodid

Maapinnaresonants

| 12.4. | Jõuülekanded |
| --- | --- |

12.4.

1

3

Reduktorid, kande- ja sabatiivikud

Sidurid, vabakäigumuhvid ja kandetiiviku pidur

Sabatiiviku veovõllid, painduvad liigendid, laagrid, vibratsioonisummutajad ja laagrite riputid

12.5.   Plaaneri konstruktsioon

| a) | Konstruktsiooni tugevusele esitatavad lennukõlblikkusnõuded
  Konstruktsioonielementide liigitus, esma-, teise- ja kolmandajärgulised.
  Veakindlus, ohutu kasutusiga, lubatavad kahjustused
  Piirkondlikud ja paiksed materjalikontrolli seadmed
  Mehaaniline pinge (deformatsioonid, painded, surved, lõiked, väänded, tõmme, ringpinge, väsimus)
  Drenaaž ja ventilatsioon
  Süsteemide paigaldamise nõuded
  Piksekaitsenõuded |
| --- | --- |

a)

Konstruktsiooni tugevusele esitatavad lennukõlblikkusnõuded

Konstruktsioonielementide liigitus, esma-, teise- ja kolmandajärgulised.

Veakindlus, ohutu kasutusiga, lubatavad kahjustused

Piirkondlikud ja paiksed materjalikontrolli seadmed

Mehaaniline pinge (deformatsioonid, painded, surved, lõiked, väänded, tõmme, ringpinge, väsimus)

Drenaaž ja ventilatsioon

Süsteemide paigaldamise nõuded

Piksekaitsenõuded

2

2

| b) | Järgmiste komponentide valmistusviisid: kandva väliskattega kere, ribid, pikiliistud, pikitalad, vaheseinad, raamid, tugevdused, toed, kinnitussõlmed, põiktalad, põrandad, jäikus- ja tugevduselemendid, väliskatte kinnitusviisid, korrosioonitõrje
  Püloon, stabilisaator ja telik, nende kinnitussõlmed ja lisaseadmed
  Istmete paigaldamine
  Uksed: ehitus, mehhanismid, töötamine ja ohutusseadmed
  Akende ja esiklaasi ehitus
  Kütusepaagid
  Tulekindlad seinad
  Mootoriraamid
  Konstruktsiooni koostevõtted: neetimine, keermesliited, liimimine
  Pinnakaitseviisid: nt kroomimine, anodeerimine, värvkatted
  Pindade puhastamine
  Plaaneri sümmeetria: joondamisviisid ja sümmeetrilisuse kontrollimine |
| --- | --- |

b)

Järgmiste komponentide valmistusviisid: kandva väliskattega kere, ribid, pikiliistud, pikitalad, vaheseinad, raamid, tugevdused, toed, kinnitussõlmed, põiktalad, põrandad, jäikus- ja tugevduselemendid, väliskatte kinnitusviisid, korrosioonitõrje

Püloon, stabilisaator ja telik, nende kinnitussõlmed ja lisaseadmed

Istmete paigaldamine

Uksed: ehitus, mehhanismid, töötamine ja ohutusseadmed

Akende ja esiklaasi ehitus

Kütusepaagid

Tulekindlad seinad

Mootoriraamid

Konstruktsiooni koostevõtted: neetimine, keermesliited, liimimine

Pinnakaitseviisid: nt kroomimine, anodeerimine, värvkatted

Pindade puhastamine

Plaaneri sümmeetria: joondamisviisid ja sümmeetrilisuse kontrollimine

1

2

12.6.   Kliimaseadmed (ATA 21)

| 12.6.1. | Õhu juurdevool |
| --- | --- |

12.6.1.

1

2

Suruõhuallikad, sh mootorist lähtuv suruõhk või maapealne suruõhutoide.

| 12.6.2. | Kliimaseadmed |
| --- | --- |

12.6.2.

1

3

Kliimaseadmesüsteemid

Jaotussüsteemid

Õhuvoolu ja temperatuuri reguleerimise süsteemid

Kaitse- ja hoiatusseadmed

12.7.   Mõõdikud ja avioonikasüsteemid

| 12.7.1. | Mõõdikusüsteemid (ATA 31) |
| --- | --- |

12.7.1.

1

2

Baromeetriline kõrgusmõõtur, õhkkiiruse näidik, vertikaalkiiruse näidik

Güroskoopilised mõõdikud: aviohorisont, güroaviohorisont, kursinäidik, horisontaalasendi näidik, pöörangu- ja libisemisnäidik, pöörangukoordinaator

Kompassid: magnetkompass, distantslugemiga kompass

Vibratsioonitaseme mõõtesüsteemid – HUMS

Kuvarkabiin

Muud õhusõidukisüsteemi näidikud

| 12.7.2. | Avioonikasüsteemid |
| --- | --- |

12.7.2.

1

1

Süsteemi koostamise põhialused ja rakendamine:

automaatne piloteerimine (ATA 22)

sidevahendid (ATA 23)

navigatsioonisüsteemid (ATA 34)

| 12.8. | Elektrisüsteemid (ATA 24) |
| --- | --- |

12.8.

1

3

Akumulaatorite paigaldus ja kasutamine

Alalisvoolu genereerimine, vahelduvvoolu genereerimine

Avariivoolu genereerimine

Pinge reguleerimine, kaitsmed

Jaotusvõrk

Vaheldid, muundurid, alaldid

Elektritoide pardavälisest vooluallikast / maapealsest toitevõrgust

12.9.   Lisavarustus ja sisustus (ATA 25)

| a) | Avariipäästevarustusele esitatavad nõuded
  Istmed, rihmad ja turvavööd
  Tõstesüsteemid |
| --- | --- |

a)

Avariipäästevarustusele esitatavad nõuded

Istmed, rihmad ja turvavööd

Tõstesüsteemid

2

2

| b) | Hädaolukorras kasutatavad ujuvvahendid
  Siseruumide planeering, veose kinnitamine
  Varustuse paigaldamise skeem
  Sisustuse paigaldamise skeem |
| --- | --- |

b)

Hädaolukorras kasutatavad ujuvvahendid

Siseruumide planeering, veose kinnitamine

Varustuse paigaldamise skeem

Sisustuse paigaldamise skeem

1

1

| 12.10. | Tulekaitse (ATA 26) |
| --- | --- |

12.10.

1

3

Tulekahju- ja suitsusignalisatsiooni- ning häiresüsteemid

Tulekustutussüsteemid

Süsteemide testimine

| 12.11. | Kütusesüsteemid (ATA 28) |
| --- | --- |

12.11.

1

3

Süsteemi üldskeem

Kütusepaagid

Toitesüsteemid

Kütuse väljalaskmine avariiolukorras, ventilatsioon ja normaalne kütuse väljalase

Ringtoide ja ülepumpamine

Näidikud ja hoiatussignaalid

Kütuse tankimine ja kütusest tühjendamine

| 12.12. | Hüdraulikaseadmed (ATA 29) |
| --- | --- |

12.12.

1

3

Süsteemi üldskeem

Hüdraulikavedelikud

Hüdropaagid ja -akud

Surve tekitamine: elektriline, mehaaniline ja pneumaatiline surve

Hädasurvestamissüsteem

Filtrid

Surve reguleerimine

Jaotusvõrk

Näidikud ja hoiatussignalisatsiooni süsteemid

Seos muude süsteemidega

| 12.13. | Kaitse jää ja vihma eest (ATA 30) |
| --- | --- |

12.13.

1

3

Jää moodustumine, jää tüübid ja jää tuvastamine

Jäätumisvastane töötlus ja jäätõrjesüsteemid: elektrilised, kuumaõhu- ja keemilised süsteemid

Vihmavett hülgavad ained ja vihmavee eemaldamine

Kollektori ja drenaaži äravoolu soojendamine

Klaasipuhastisüsteemid

| 12.14. | Telik (ATA 32) |
| --- | --- |

12.14.

2

3

Ehitus, amortisaatorid

Teliku väljalaske- ja sissetõmbesüsteemid: tavalised ja avariiolukorras kasutamiseks

Näidikud ja hoiatussignalisatsioon

Rattad, rehvid, pidurid

Teliku juhtimine

Telikulüliti

Suusad, ujukid

| 12.15. | Tuled (ATA 33) |
| --- | --- |

12.15.

2

3

Välistuled: navigatsioonituled, maandumistuled, ruleerimistuled, tuled jäätumise tuvastamiseks öisel lennul

Sisetuled: reisijatesalongi, piloodikabiini, lastiruumi valgustid

Avariituled

| 12.16. | Suruõhu- ja vaakumsüsteem (ATA 36) |
| --- | --- |

12.16.

1

3

Süsteemi üldskeem

Allikas: mootor/abijõuseade (APU), kompressorid, suruõhuballoonid, maapealne suruõhutoide

Rõhu reguleerimine

Rõhu jaotumine

Näidikud ja hoiatussignaalid

Seos muude süsteemidega

| 12.17. | Integreeritud modulaaravioonika (ATA 42) |
| --- | --- |

12.17.

1

2

Integreeritud modulaaravioonika (IMA) moodulitesse integreeritud tüüpilised funktsioonid hõlmavad muu hulgas järgmist:

mootorist tuleva suruõhu juhtimine, õhurõhu reguleerimine, õhu ventileerimine ja juhtimine, avioonika ja piloodikabiini ventileerimine, temperatuuri reguleerimine, lennuliiklusalane side, avioonikaalase side ruuter, elektrikoormuse reguleerimine, kaitselüliti kontrollisüsteem, elektrisüsteemi kuuluv automaatne kontrollsüsteem BITE, kütuse juhtimine, pidurite kontrollisüsteem, esiratta juhtimissüsteem, teliku väljalaske- ja sissetõmbesüsteem, rehvide rõhunäidik, õlirõhunäidik, pidurite temperatuuri kontrollisüsteem jne

Põhisüsteem

Võrgu komponendid

| 12.18. | Pardal asuvad hooldussüsteemid (ATA 45) |
| --- | --- |

12.18.

1

2

Hoolduse keskarvutid

Andmelaadimissüsteemid

Elektrooniline andmevaramu

Trükkimine

Konstruktsiooni diagnostika (lubatud piiridesse jäävate rikete jälgimine)

| 12.19. | Teabesüsteemid (ATA 46) |
| --- | --- |

12.19.

1

2

Seadmed ja komponendid, mis võimaldavad salvestada, ajakohastada ja otsida digitaalset teavet, mida traditsiooniliselt esitati paberkandjal, mikrofilmil või mikrokaardil. Hõlmavad süsteeme, mis on loodud teabe salvestamiseks ja otsimiseks, näiteks elektroonilise raamatukogu massmälu ja kontroller. Ei hõlma seadmeid või komponente, mis on installeeritud muuks otstarbeks ja mida kasutavad ka teised süsteemid, näiteks piloodikabiini printer või üldotstarbeline kuvar

Tüüpilised näited on lennuliikluse korraldamise ja teabe haldamise süsteemid (Air Traffic and Information Management Systems) ning võrguserverisüsteemid (Network Server Systems)

Õhusõiduki üldteabesüsteem

Piloodikabiini teabesüsteem

Hooldusalase teabe süsteem

Reisijatesalongi teabesüsteem

Muud teabesüsteemid

MOODUL 13.   ÕHUSÕIDUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

| | TASE |
| --- | --- |
| B2 |
| 13.1.   Lennuteooria |
| a) | Lennuki aerodünaamika ja juhtimisseadmed |

TASE

B2

13.1.   Lennuteooria

a)

1

Lennuki juhtpindade kasutamine ja nende toime:

pööramine ümber pikitelje (x): kaldtüürid ja spoilerid

pööramine ümber põiktelje (y): kõrgustüürid, tüürstabilisaatorid, juhitavad stabilisaatorid ja partlennukid

pööramine ümber vertikaaltelje (z), pöördetüüri piirikud

Lennuki juhtimine elevoonidega, V-kiilu pöördekõrgustüüridega

Tõstejõudu suurendavad seadised: pilud, eestiivad, tagatiivad

Vajaduse korral õhutakistust suurendavad seadised: spoilerid, tõstejõu hälvitid, pidurdusklapid

Trimmerite, servotrimmerite ja juhtpindade erisuguste asendite kasutamine ning nende toime

| b) | Lendamine suurtel kiirustel |
| --- | --- |

b)

1

Lend helikiirusel, lend eelhelikiirusel, lend helikiirusele lähedasel kiirusel, lend ülehelikiirusel

Machi arv, kriitiline Machi arv

| c) | Kopteri kandetiiviku aerodünaamika |
| --- | --- |

c)

1

Mõisted

Tiivikulabade kaldenurga tsükliline ja samaaegne muutmine, pöördemomenti tasakaalustavad juhtseadmed, nende kasutamine ja mõju

13.2.   Konstruktsioon – üldised põhimõtted

| a) | Konstruktsiooni põhimõtted |
| --- | --- |

a)

Konstruktsiooni põhimõtted

1

| b) | Piirkondlikud ja paiksed materjalikontrolli seadmed
  Elektriline potentsiaaliühtlustus
  Piksekaitsenõuded |
| --- | --- |

b)

Piirkondlikud ja paiksed materjalikontrolli seadmed

Elektriline potentsiaaliühtlustus

Piksekaitsenõuded

2

| 13.3. | Lend automaatse juhtimisega (ATA 22) |
| --- | --- |

13.3.

3

Automaatse lennu juhtimise põhialused, sh selle põhimõtted ja kasutatavad mõisted

Käsusignaalide töötlemine

Juhtimisrežiimid: pööramine ümber piki-, põik- ja vertikaaltelje ning vastavad juhtimiskanalid

Lengerdussummutid

Kopterite lennupüsivust suurendavad süsteemid

Automaatne trimmeerimine

Autopiloodi seos navigatsiooniseadmetega

Mootori veojõu reguleerimise automaatsüsteemid

Automaatsed maandumissüsteemid: põhimõtted ja liigitus, töörežiimid, lähenemine, lauglemisnurk, maandumine, kordusringile minek, jälgimissüsteemid ja avariiolukorrad

| 13.4. | Side- ja navigatsioonisüsteemid (ATA 23/34) |
| --- | --- |

13.4.

3

Raadiolainete levimise põhimõtted, antennid, ülekandeliinid, sidepidamine, raadiovastuvõtja ja -saatja

Järgmiste süsteemide tööpõhimõtted:

ülikõrgsagedusside (VHF)

kõrgsagedusside (HF)

kuuldeside

hädaolukorra saatemajakad

piloodikabiini helisalvestusseadmed

ülikõrgsagedusala ringsuunaline raadioseade (VOR)

automaatpeilimisseadmed (ADF)

instrumentaalmaandumissüsteem (ILS)

mikrolaine-maandumissüsteem (MLS)

piloteerimisnäidikute süsteemid; kauguse mõõtmise seadmed (DME)

ülimadalsagedusala ja hüperboolne raadionavigatsioon (VLF/Omega)

Doppler-navigatsioon

piirkondlik navigatsioon, piirkondlikud navigatsioonisüsteemid (RNAV)

lennujuhtimissüsteemid (FMS)

ülemaailmne asukohamääramise süsteem (GPS), ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem (GNSS)

inertsiooniline navigatsioonisüsteem (INS)

lennuliikluse seireradari transponder, sekundaarseireradar (SSR)

liiklusohust hoiatamise ja kokkupõrke vältimise süsteem (TCAS)

ilmavaatlusradar

raadiokõrgusmõõtur

side- ja teatesüsteem (ARINC)

| 13.5. | Elektrisüsteemid (ATA 24) |
| --- | --- |

13.5.

3

Akumulaatorite paigaldus ja kasutamine

Alalisvoolu genereerimine

Vahelduvvoolu genereerimine

Avariivoolu genereerimine

Pinge reguleerimine

Jaotusvõrk

Vaheldid, muundurid, alaldid

Kaitsmed

Elektritoide pardavälisest vooluallikast / maapealsest toitevõrgust

| 13.6. | Lisavarustus ja sisustus (ATA 25) |
| --- | --- |

13.6.

3

Elektroonilistele ohutusseadmetele esitatavad nõuded

Reisijatesalongi meelelahutusseadmed

13.7.   Lennujuhtimisseadmed (ATA 27)

| a) | Esmased juhtimisseadmed: kaldtüürid, kõrgustüürid, pöördetüürid, spoilerid
  Trimmeerimine
  Toimiva koormuse reguleerimine
  Tõstejõudu suurendavad seadised
  Tõstejõu vähendamine, pidurdusklapid
  Süsteemide kasutamine: käsitsijuhtimis-, hüdro-, pneumojuhtimissüsteemid
  Kunstlik juhisetunnetus, lengerdussummuti, Machi arvu järgiv trimmer, pöördetüüri piirik, tüüride lukustus
  Varisemisvastased kaitsesüsteemid |
| --- | --- |

a)

Esmased juhtimisseadmed: kaldtüürid, kõrgustüürid, pöördetüürid, spoilerid

Trimmeerimine

Toimiva koormuse reguleerimine

Tõstejõudu suurendavad seadised

Tõstejõu vähendamine, pidurdusklapid

Süsteemide kasutamine: käsitsijuhtimis-, hüdro-, pneumojuhtimissüsteemid

Kunstlik juhisetunnetus, lengerdussummuti, Machi arvu järgiv trimmer, pöördetüüri piirik, tüüride lukustus

Varisemisvastased kaitsesüsteemid

2

| b) | Süsteemide kasutamine: elektrilised, elektroonilised |
| --- | --- |

b)

Süsteemide kasutamine: elektrilised, elektroonilised

3

| 13.8. | Mõõdikusüsteemid (ATA 31) |
| --- | --- |

13.8.

3

Liigitus

Atmosfäär

Mõisted

Rõhku mõõtvad seadmed ja süsteemid

Pitot’ toru rõhke kasutavad mõõturid

Baromeetrilised kõrgusmõõturid

Vertikaalkiiruse näidikud

Õhkkiiruse näidikud

Mahhmeetrid

Lennukõrguse näidikud/häiresüsteemid

Lennuparameetrite arvutid

Mõõdikute suruõhusüsteemid

Otselugemiga manomeetrid ja termomeetrid

Temperatuurinäidikusüsteemid

Kütusehulga näidikusüsteemid

Güroskoopiliste näidikute tööpõhimõtted

Aviohorisondid

Libisemisnäidikud

Güroaviohorisondid

Maapinna läheduse hoiatussüsteemid

Kompassid

Lennuparameetrite salvestamise süsteemid

Elektrooniliste lennujuhtimismõõdikute süsteemid

Mõõdikute hoiatussüsteemid, sh põhilised hoiatussüsteemid ja kesksed hoiatussignaalide paneelid

Varisemisohu signalisatsioonisüsteemid ja kohtumisnurga näidikud

Vibratsiooni mõõtmine ja -näidikud

Kuvarkabiin

| 13.9. | Tuled (ATA 33) |
| --- | --- |

13.9.

3

Välistuled: navigatsioonituled, maandumistuled, ruleerimistuled, tuled jäätumise tuvastamiseks öisel lennul

Sisetuled: reisijatesalongi, piloodikabiini, lastiruumi valgustid

Avariituled

| 13.10. | Pardal asuvad hooldussüsteemid (ATA 45) |
| --- | --- |

13.10.

3

Hoolduse keskarvutid

Andmelaadimissüsteemid

Elektrooniline andmevaramu

Trükkimine

Konstruktsiooni diagnostika (lubatud piiridesse jäävate rikete jälgimine)

13.11.   Kliimaseadmed ja salongi hermetiseerimine (ATA 21)

| 13.11.1. | Õhu juurdevool |
| --- | --- |

13.11.1.

2

Õhu juurdevoolu allikad, sh mootorist, abijõuseadmest (APU) või maapealsest suruõhutoitest

13.11.2.   Kliimaseadmed

Kliimaseadmesüsteemid

2

Õhu ja auru regenereerimise seadmed

3

Jaotussüsteemid

1

Õhuvoolu, temperatuuri ja niiskuse reguleerimise süsteem

3

| 13.11.3. | Hermetiseerimine |
| --- | --- |

13.11.3.

3

Ülerõhusüsteemid

Juhtimine ja näidikud, sh juht- ja kaitseventiilid

Salongi ülerõhu regulaatorid

| 13.11.4. | Ohutus- ja hoiatusseadmed |
| --- | --- |

13.11.4.

3

Kaitse- ja hoiatusseadmed

13.12.   Tulekaitse (ATA 26)

| a) | Tulekahju- ja suitsusignalisatsiooni- ning häiresüsteemid
  Tulekustutussüsteemid
  Süsteemide testimine |
| --- | --- |

a)

Tulekahju- ja suitsusignalisatsiooni- ning häiresüsteemid

Tulekustutussüsteemid

Süsteemide testimine

3

| b) | Käsitulekustutusvahendid |
| --- | --- |

b)

Käsitulekustutusvahendid

1

13.13.   Kütusesüsteemid (ATA 28)

Süsteemi üldskeem

1

Kütusepaagid

1

Toitesüsteemid

1

Kütuse väljalaskmine avariiolukorras, ventilatsioon ja normaalne kütuse väljalase

1

Ringtoide ja ülepumpamine

2

Näidikud ja hoiatussignaalid

3

Kütuse tankimine ja kütusest tühjendamine

2

Lennuki pikitasakaalu säilitav automaatika, mis reguleerib kütuse kasutamist

3

13.14.   Hüdraulikaseadmed (ATA 29)

Süsteemi üldskeem

1

Hüdraulikavedelikud

1

Hüdropaagid ja -akud

1

Surve tekitamine: elektriline, mehaaniline ja pneumaatiline surve

3

Hädasurvestamissüsteem

3

Filtrid

1

Rõhu reguleerimine

3

Jaotusvõrk

1

Näidikud ja hoiatussignalisatsiooni süsteemid

3

Seos muude süsteemidega

3

13.15.   Kaitse jää ja vihma eest (ATA 30)

Jää moodustumine, jää tüübid ja jää tuvastamine

2

Jäätumisvastased süsteemid: elektrilised, kuumaõhu- ja keemilised süsteemid

2

Jäätõrjesüsteemid: elektrilised, suruõhu- ja lahuseid kasutavad süsteemid

3

Vihmavee tõrjevahend

1

Kollektori ja drenaaži äravoolu soojendamine

3

Esiklaasipuhasti

1

13.16.   Telik (ATA 32)

Ehitus, amortisaatorid

1

Teliku väljalaske- ja sissetõmbesüsteemid: tavalised ja avariiolukorras kasutamiseks

3

Näidikud ja hoiatussignaalid

3

Rattad, pidurid, blokeerumisvastased seadised ja automaatne pidurdamine

3

Rehvid

1

Teliku juhtimine

3

Telikulüliti

3

13.17.   Hapnikusüsteem (ATA 35)

Süsteemi üldskeem: piloodikabiin, reisijatesalong

3

Hapnikuallikad, hapniku säilitamine, laadimine ja jaotamine

3

Hapnikuvaru reguleerimine

3

Näidikud ja hoiatussignaalid

3

13.18.   Suruõhu- ja vaakumsüsteem (ATA 36)

Süsteemi üldskeem

2

Allikas: mootor/abijõuseade (APU), kompressorid, suruõhuballoonid, maapealne suruõhutoide

2

Rõhu reguleerimine

3

Rõhu jaotumine

1

Näidikud ja hoiatussignaalid

3

Seos muude süsteemidega

3

| 13.19. | Veesüsteem ja heitveesüsteem (ATA 38) |
| --- | --- |

13.19.

2

Veevarustussüsteemi paigaldamise skeem, toide, jaotamine, hooldus ja tühjendamine

Tualettruumide paigaldamise skeem, läbipesu ja hooldus

| 13.20. | Integreeritud modulaaravioonika (ATA 42) |
| --- | --- |

13.20.

3

Integreeritud modulaaravioonika (IMA) moodulitesse integreeritud tüüpilised funktsioonid hõlmavad muu hulgas järgmist:

mootorist tuleva suruõhu juhtimine, õhurõhu reguleerimine, õhu ventileerimine ja juhtimine, avioonika ja piloodikabiini ventileerimine, temperatuuri reguleerimine, lennuliiklusalane side, avioonikaalase side ruuter, elektrikoormuse reguleerimine, kaitselüliti kontrollisüsteem, elektrisüsteemi kuuluv automaatne kontrollsüsteem BITE, kütuse juhtimine, pidurite kontrollisüsteem, esiratta juhtimissüsteem, teliku väljalaske- ja sissetõmbesüsteem, rehvide rõhunäidik, õlirõhunäidik, pidurite temperatuuri kontrollisüsteem jne

Põhisüsteem

Võrgu komponendid

| 13.21. | Salongisüsteemid (ATA 44) |
| --- | --- |

13.21.

3

Seadmed ja komponendid reisijatele meelelahutuse pakkumiseks, õhusõiduki-siseseks teabevahetuseks (Cain Intercommunication Data System) ning teabe vahetamiseks õhusõiduki salongi ja maapealsete jaamade vahel (Cabin Network Service). See hõlmab nii kõne, andmete, muusika kui ka videote ülekandmist

Õhusõiduki-sisese teabevahetuse süsteem (Cabin Intercommunication Data System), mis ühendab piloodikabiini-, salongipersonali- ja salongisüsteeme. Need süsteemid tagavad andmevahetuse üksteisega seotud vahetatavate moodulite (LRU) vahel ning nende juhtimine toimub tavaliselt salongimeeskonna paneelide kaudu

Õhusõiduki salongi ja maapealsete jaamade vaheline teabevahetussüsteem (Cabin Network Service) koosneb tavaliselt serverist, mis üldjuhul ühildub muu hulgas järgmiste süsteemidega:

andme- või raadioside, parda-meelelahutussüsteem

Õhusõiduki salongi ja maapealsete jaamade vaheline teabevahetussüsteemil (Cabin Network Service) võivad olla järgmised funktsioonid:

juurdepääs väljumiseelsetele või väljumisega seotud aruannetele

juurdepääs e-posti, intraneti- või internetiteenustele

reisijate andmebaas

salongi põhisüsteem

parda-meelelahutussüsteem

välissidesüsteem

salongi massimälusüsteem

salongi kontrollisüsteem

erinevad salongisüsteemid

| 13.22. | Teabesüsteemid (ATA 46) |
| --- | --- |

13.22.

3

Seadmed ja komponendid, mis võimaldavad salvestada, ajakohastada ja otsida digitaalset teavet, mida traditsiooniliselt esitati paberkandjal, mikrofilmil või mikrokaardil. Hõlmavad süsteeme, mis on loodud teabe salvestamiseks ja otsimiseks, näiteks elektroonilise raamatukogu massmälu ja kontroller. Ei hõlma seadmeid või komponente, mis on installeeritud muuks otstarbeks ja mida kasutavad ka teised süsteemid, näiteks piloodikabiini printer või üldotstarbeline kuvar

Tüüpilised näited on lennuliikluse korraldamise ja teabe haldamise süsteemid (Air Traffic and Information Management Systems) ning võrguserverisüsteemid (Network Server Systems)

Õhusõiduki üldteabesüsteem

Piloodikabiini teabesüsteem

Hooldusalase teabe süsteem

Reisijatesalongi teabesüsteem

Muud teabesüsteemid

MOODUL 14.   JÕUSEADMED

| | TASE |
| --- | --- |
| B2 |
| 14.1.   Turbiinmootorid |
| a) | Turboreaktiivmootorite, kahekontuuriliste turboreaktiivmootorite, ajamturbiinmootorite ja turbopropellermootorite põhimõtteline ehitus ja töötamine |

TASE

B2

14.1.   Turbiinmootorid

a)

Turboreaktiivmootorite, kahekontuuriliste turboreaktiivmootorite, ajamturbiinmootorite ja turbopropellermootorite põhimõtteline ehitus ja töötamine

1

| b) | Mootorite elektroonilised juhtimis- ja kütusedoseerimissüsteemid (FADEC) |
| --- | --- |

b)

Mootorite elektroonilised juhtimis- ja kütusedoseerimissüsteemid (FADEC)

2

| 14.2. | Mootori näidikusüsteemid |
| --- | --- |

14.2.

2

Väljalaskegaaside temperatuuri/turbiiniastmete vahelise temperatuuri mõõtmissüsteemid

Mootori pöörlemissagedus

Mootori veojõu esitamine: mootori surveastme, mootoriturbiini väljalaskerõhu või reaktiivdüüsirõhu mõõtmissüsteemid

Õlirõhk ja -temperatuur

Kütuserõhk, -temperatuur ja voolamiskiirus

Kollektorirõhk

Mootori pöördemoment

Propelleri pöörlemissagedus

| 14.3. | Käivitus- ja süütesüsteemid |
| --- | --- |

14.3.

2

Mootori käivitussüsteemide töötamine ja selle seadmed

Süütesüsteemid ja selle seadmed

Ohutusnõuded hooldamisel

MOODUL 15.   GAASITURBIINMOOTOR

| | TASE |
| --- | --- |
| A | B1 |
| 15.1. | Põhimõisted |

TASE

A

B1

15.1.

1

2

Potentsiaalne energia, kineetiline energia, Newtoni liikumisseadused, Braytoni tsükkel

Jõu, töö, võimsuse, energia, kiiruse ja kiirenduse vahelised seosed

Turboreaktiivmootorite, kahekontuuriliste turboreaktiivmootorite, ajamturbiinmootorite ja turbopropellermootorite põhimõtteline ehitus ja töötamine

| 15.2. | Mootori jõudlus |
| --- | --- |

15.2.

—

2

Kogu veojõud, kasulik (neto) veojõud, ahendatud reaktiivdüüsi veojõud, veojõu jaotus, summaarne veojõud, veojõud hobujõududes, mootori võllile taandatud võimsus hobujõududes, kütuse erikulu

Mootorite kasutegurid

Põhikontuuri ja väliskontuuri õhuvoolude suhe ning mootori surveaste

Gaasivoolu rõhk, temperatuur ja kiirus

Mootori nimiandmed, staatiline veojõud, kiiruse, kõrguse ja kõrge õhutemperatuuri mõju, nimiandmed rõhtlennul, piirangud

| 15.3. | Sisselase |
| --- | --- |

15.3.

2

2

Kompressori sisselasked

Sisselaske mitmesuguste konfiguratsioonide mõju

Jäävastased seadised

| 15.4. | Kompressorid |
| --- | --- |

15.4.

1

2

Aksiaal- ja tsentrifugaalkompressor

Ehitus, tööpõhimõte ja kasutamine

Labade tasakaalustamine

Süsteemi kasutamine

Kompressori seiskumise ja pompaaži põhjused ja tagajärjed

Õhuvoolu juhtimise meetodid: suruõhu väljalaskeklapid, õhukoguri reguleeritavad suundlabad, reguleeritavad ja pöörduvad staatorilabad

Surveaste

| 15.5. | Põlemiskamber |
| --- | --- |

15.5.

1

2

Ehitus ja tööpõhimõte

| 15.6. | Turbiin |
| --- | --- |

15.6.

2

2

Mitmesuguste turbiinilabade toime ja omadused

Turbiinilabade kinnitus

Düüsisuunurid

Turbiinilabade pingete ja roome põhjused ning tagajärjed

| 15.7. | Väljalase |
| --- | --- |

15.7.

1

2

Ehitus ja tööpõhimõte

Ahenevad, laienevad ning reguleeritavad reaktiivdüüsid

Mootori müra vähendamine

Väljalaskegaaside reversseerimine

| 15.8. | Laagrid ja tihendid |
| --- | --- |

15.8.

—

2

Ehitus ja tööpõhimõte

| 15.9. | Määrdeained ja kütused |
| --- | --- |

15.9.

1

2

Omadused ja kirjeldus

Kütuselisandid

Ohutusnõuded

| 15.10. | Määrimissüsteemid |
| --- | --- |

15.10.

1

2

Süsteemi tööpõhimõte/ehitus ja sõlmed

| 15.11. | Toitesüsteemid |
| --- | --- |

15.11.

1

2

Mootorite elektrooniliste juhtimis- ja kütusedoseerimissüsteemide (FADEC) tööpõhimõte

Süsteemi ehitus ja sõlmed

| 15.12. | Õhujuhtimissüsteemid |
| --- | --- |

15.12.

1

2

Mootorist lähtuva suruõhu jaotamise ja jäätõrje süsteemid, sh sisejahutus, hermetiseerimine ja ventileerimine

| 15.13. | Käivitus- ja süütesüsteemid |
| --- | --- |

15.13.

1

2

Mootori käivitussüsteemide töötamine ja selle seadmed

Süütesüsteemid ja selle seadmed

Ohutusnõuded hooldamisel

| 15.14. | Mootori näidikusüsteemid |
| --- | --- |

15.14.

1

2

Väljalaskegaaside temperatuur / turbiiniastmete vaheline temperatuur

Mootori veojõu esitamine: mootori surveastme, mootoriturbiini väljalaskerõhu või reaktiivdüüsirõhu mõõtmissüsteemid

Õlirõhk ja -temperatuur

Kütuse rõhk ja voolamiskiirus

Mootori pöörlemissagedus

Vibratsiooni mõõtmine ja -näidikud

Pöördemoment

Võimsus

| 15.15. | Forsseerimissüsteemid |
| --- | --- |

15.15.

—

1

Tööpõhimõte ja kasutamine

Vee ja vesimetanoolisegu sissepritse

Forsseerimiskambri süsteemid

| 15.16. | Turbopropellermootorid |
| --- | --- |

15.16.

1

2

Vabaturbiin- ja mehhaanilise ülekandega turbiinmootorid

Aeglustusülekanded (reduktorid)

Mootori ja propelleri integreeritud juhtimissüsteem

Ülekiiruskaitse ohutusseadmed

| 15.17. | Ajamturbiinmootorid |
| --- | --- |

15.17.

1

2

Põhimõtteline ehitus, ajamisüsteemid, reduktorid, sidurid, juhtimissüsteemid

| 15.18. | Abijõuseadmed (APU-d) |
| --- | --- |

15.18.

1

2

Otstarve, tööpõhimõte, kaitsesüsteemid

| 15.19. | Jõuseadme paigaldus |
| --- | --- |

15.19.

1

2

Tulekindlate tõkete, mootorikatete, mürasummutuspaneelide, mootoriraamide, vibratsioone summutavate mootoriraamide, voolikute, torude, toitekanalite, liitmike, kaablikimpude, juhtimistrosside ja -varraste, tõstepunktide ja tühjendustorustike paigutus

| 15.20. | Tulekaitsesüsteemid |
| --- | --- |

15.20.

1

2

Tulekahju tuvastus- ja kustutussüsteemide tööpõhimõte

| 15.21. | Mootori jälgimine ja maapealne käitamine |
| --- | --- |

15.21.

1

3

Mootori käivitamine ja maapealne käitamine

Mootori väljundvõimsuse ja parameetrite tõlgendamine

Suundumuste jälgimine (sh õli- ja vibratsioonianalüüs jälgimine, endoskoopia)

Mootori ja selle sõlmede vastavuse kontrollimine mootori valmistaja poolt ettenähtud kriteeriumitele, tolerantsidele ja andmetele

Kompressori pesemine/puhastamine

Võõrkehakahjustused

| 15.22. | Mootori ladustamine ja konserveerimine |
| --- | --- |

15.22.

—

2

Mootori ja lisaseadmete/süsteemide konserveerimine ning uuesti kasutuselevõtmine

MOODUL 16.   KOLBMOOTOR

| | TASE |
| --- | --- |
| A | B1 | B3 |
| 16.1. | Põhimõisted |

TASE

A

B1

B3

16.1.

1

2

2

Mehaaniline, termiline ja mahuline kasutegur

Tööpõhimõtted – kahetaktiline, neljataktiline, otomootor, diiselmootor

Kolvikäik ja surveaste

Mootori silindrite asetusskeem ja tööjärjekord

| 16.2. | Mootori jõudlus |
| --- | --- |

16.2.

1

2

2

Võimsuse arvutamine ja mõõtmine

Mootori võimsust mõjutavad tegurid

Segud, lahjad segud, eelsüüde

| 16.3. | Mootori ehitus |
| --- | --- |

16.3.

1

2

2

Karter, väntvõll, nukkvõllid, õlivannid

Abiseadmete ajami ülekanne

Silindrite ja kolbide koostud

Kepsud, sisselaske- ja väljalaskekollektor

Klapimehhanism

Propelleri aeglustusreduktorid

16.4.   Mootori toitesüsteemid

| 16.4.1. | Karburaatorid |
| --- | --- |

16.4.1.

1

2

2

Tüübid, ehitus ja tööpõhimõte

Jäätumine ja soojendamine

| 16.4.2. | Kütuse sissepritsesüsteemid |
| --- | --- |

16.4.2.

1

2

2

Tüübid, ehitus ja tööpõhimõte

| 16.4.3. | Elektroonilised juhtimisseadmed |
| --- | --- |

16.4.3.

1

2

2

Mootorite elektrooniliste juhtimis- ja kütusedoseerimissüsteemide (FADEC) tööpõhimõte

Süsteemi ehitus ja sõlmed

| 16.5. | Käivitus- ja süütesüsteemid |
| --- | --- |

16.5.

1

2

2

Käivitussüsteemid, eelsoojendussüsteemid

Magneetosüüde, ehitus ja tööpõhimõte

Süütejuhtmed, süüteküünlad

Madalpinge- ja kõrgepingesüsteemid

| 16.6. | Sisselaske-, väljalaske- ja jahutussüsteemid |
| --- | --- |

16.6.

1

2

2

Järgmiste süsteemide ehitus ja tööpõhimõte: sisselaskesüsteemid, sh reguleeritavad sisselaskesüsteemid

Väljalaskesüsteemid ja mootori (nii õhk- kui ka vesi)jahutussüsteemid

| 16.7. | Ülelaadimine ja turboülelaadimine |
| --- | --- |

16.7.

1

2

2

Ülelaadimise põhimõte ja eesmärk ning selle mõju mootoriparameetritele

Ülelaadimis-/turboülelaadimissüsteemide ehitus ja tööpõhimõte

Ülelaadimissüsteemide mõisted

Juhtimissüsteemid

Süsteemi kaitsmine

| 16.8. | Määrdeained ja kütused |
| --- | --- |

16.8.

1

2

2

Omadused ja kirjeldus

Kütuselisandid

Ohutusnõuded

| 16.9. | Määrimissüsteemid |
| --- | --- |

16.9.

1

2

2

Süsteemi tööpõhimõte/ehitus ja sõlmed

| 16.10. | Mootori näidikusüsteemid |
| --- | --- |

16.10.

1

2

2

Mootori pöörlemissagedus

Plokikaane temperatuur

Jahutusvedeliku temperatuur

Õlirõhk ja -temperatuur

Väljalaskegaaside temperatuur

Kütuse rõhk ja voolamiskiirus

Kollektorirõhk

| 16.11. | Jõuseadme paigaldus |
| --- | --- |

16.11.

1

2

2

Tulekindlate tõkete, mootorikatete, mürasummutuspaneelide, mootoriraamide, vibratsioone summutavate mootoriraamide, voolikute, torude, toitekanalite, liitmike, kaablikimpude, juhtimistrosside ja -varraste, tõstepunktide ja tühjendustorustike paigutus

| 16.12. | Mootori jälgimine ja maapealne käitamine |
| --- | --- |

16.12.

1

3

2

Mootori käivitamine ja maapealne käitamine

Mootori väljundvõimsuse ja parameetrite tõlgendamine

Mootori ja selle komponentide kontrollimine vastavalt mootori valmistaja poolt ettenähtud kriteeriumidele, tolerantsidele ja andmetele

| 16.13. | Mootori ladustamine ja konserveerimine |
| --- | --- |

16.13.

—

2

1

Mootori ja lisaseadmete/süsteemide konserveerimine ning uuesti kasutuselevõtmine

MOODUL 17A.   PROPELLER

Märkus: seda moodulit ei kohaldata B3-kategooria suhtes. B3-kategooriaga seotud asjaomased ained on loetletud moodulis 17B.

| | TASE |
| --- | --- |
| A | B1 |
| 17.1. | Põhimõisted |

TASE

A

B1

17.1.

1

2

Propelleri laba osade teooria

Labade suur/väike seadenurk, negatiivne seadenurk, kohtumisnurk, pöörlemiskiirus

Propelleri libisemine

Aerodünaamiline, tsentrifugaal- ja tõmbejõud

Pöördemoment

Suhteline õhuvool laba kohtumisnurgal

Vibratsioon ja resonants

| 17.2. | Propelleri ehitus |
| --- | --- |

17.2.

1

2

Valmistamismeetodid, komposiitmaterjalidest, puidust ja metallist propellerites kasutatavad materjalid

Laba positsioon, laba esikülg, laba keskosa, laba tagakülg ja rumm

Püsisammuga, reguleeritava sammuga, püsikiirusega propeller

Propelleri/voolundi paigaldus

| 17.3. | Propelleri sammu reguleerimine |
| --- | --- |

17.3.

1

2

Pöörlemiskiiruse reguleerimise ja sammu muutmise meetodid, mehaanilised ja elektr(oon)ilised

Flüügersamm ja negatiivne seadenurk

Ülekiiruskaitse

| 17.4. | Propelleri sünkroniseerimine |
| --- | --- |

17.4.

—

2

Sünkroniseerimis- ja sünfaseerimisseadmed

| 17.5. | Propelleri jäätõrje |
| --- | --- |

17.5.

1

2

Vedelikuga ja elektriga töötavad jäätõrjeseadmed

| 17.6. | Propelleri hooldamine |
| --- | --- |

17.6.

1

3

Staatiline ja dünaamiline tasakaalustamine

Labaotste pöörlemistasapinna kontrollimine

Labakahjustuste, erosiooni, korrosiooni, kokkupõrkekahjustuste ja delaminatsiooni hindamine

Propelleri töötlemine/remont

Propellermootori käitamine

| 17.7. | Mootori ladustamine ja konserveerimine |
| --- | --- |

17.7.

1

2

Propelleri konserveerimine ja dekonserveerimine

MOODUL 17B.   PROPELLER

Märkus: selles moodulis käsitletakse B3 alamkategooriasse kuuluvate lennukite propellereid hõlmavat tehnoloogiat.

| | TASE |
| --- | --- |
| B3 |
| 17.1. | Põhimõisted |

TASE

B3

17.1.

2

Propelleri laba osade teooria

Labade suur/väike seadenurk, negatiivne seadenurk, kohtumisnurk, pöörlemiskiirus

Propelleri libisemine

Aerodünaamiline, tsentrifugaal- ja tõmbejõud

Pöördemoment

Suhteline õhuvool laba kohtumisnurgal

Vibratsioon ja resonants

| 17.2. | Propelleri ehitus |
| --- | --- |

17.2.

2

Valmistamismeetodid ning komposiitmaterjalidest, puidust ja metallist propellerites kasutatavad materjalid

Laba positsioon, laba esikülg, laba keskosa, laba tagakülg ja rumm

Püsisammuga, reguleeritava sammuga, püsikiirusega propeller

Propelleri/voolundi paigaldus

| 17.3. | Propelleri sammu reguleerimine |
| --- | --- |

17.3.

2

Pöörlemiskiiruse reguleerimise ja sammu muutmise meetodid, mehaanilised ja elektr(oon)ilised

Flüügersamm ja negatiivne seadenurk

Ülekiiruskaitse

| 17.4. | Propelleri sünkroniseerimine |
| --- | --- |

17.4.

2

Sünkroniseerimis- ja sünfaseerimisseadmed

| 17.5. | Propelleri jäätõrje |
| --- | --- |

17.5.

2

Vedelikuga ja elektriga töötavad jäätõrjeseadmed

| 17.6. | Propelleri hooldamine |
| --- | --- |

17.6.

2

Staatiline ja dünaamiline tasakaalustamine

Labaotste pöörlemistasapinna kontrollimine

Labakahjustuste, erosiooni, korrosiooni, kokkupõrkekahjustuste ja delaminatsiooni hindamine

Propelleri töötlemine/remont

Propellermootori käitamine

| 17.7. | Mootori ladustamine ja konserveerimine |
| --- | --- |

17.7.

2

Propelleri konserveerimine ja dekonserveerimine

II liide

Baasteadmiste eksami nõuded

1.   Üldsätted

1.1.   Kõik baasteadmiste eksamid tuleb korraldada allpool kirjeldatud valikvastustega küsimuste ja teemaarendusküsimuste abil. Ebaõiged vastusevariandid peaksid olema ainet mittetundva inimese jaoks sama usutavad kui õige vastusevariant. Kõik vastusevariandid peavad olema küsimusega otseselt seotud ning sarnanema üksteisega nii sõnavara, grammatilise struktuuri kui ka pikkuse poolest. Arvandmeid sisaldavate küsimuste puhul peaksid valed vastusevariandid kajastama menetlusvigu, näiteks valedel alustel tehtud parandusi või valesti teisendatud ühikuid; vastusevariandid ei tohi sisaldada suvalisi numbreid.

1.2.   Igal küsimusel peab olema kolm valikvastust, millest ainult üks tohib olla õige, ning eksamiks ettenähtud aega tuleb kõikide ainemoodulite puhul arvestada nii, et ühele küsimuse vastamiseks kulub 75 sekundit.

1.3.   Teemaarendusküsimustele vastatakse kirjalikult ja ühele küsimusele vastamiseks tuleb arvestada 20 minutit.

1.4.   Teemaarendusküsimused tuleb koostada I liites kirjeldatud moodulite 7A, 7B, 9A, 9B ja 10 põhjal ning ka vastuste hindamine peab toimuma samadel alustel.

1.5.   Igal küsimusel peab olema näidisvastus, kus kirjeldatakse ka kõiki selliseid teadaolevaid vastusevarinate, mis võivad muude alajaotiste puhul asjakohased olla.

1.6.   Iga näidisvastus tuleb jagada üksikuteks olulisteks punktideks, mida nimetatakse võtmepunktideks.

1.7.   Valikvastustega küsimuste puhul loetakse eksam sooritatuks siis, kui õigesti on vastatud vähemalt 75 % iga moodulit või alamoodulit käsitlevatest küsimustest.

1.8.   Teemaarendusküsimus loetakse õigesti vastatuks siis, kui vastus sisaldab vähemalt 75 % näidisvastuse võtmepunktidest ning kandidaat ei ole ülejäänud võtmepunktide puhul teinud ühtki olulist viga.

1.9.   Kui eksam jääb sooritamata üksnes valikvastustega küsimuste või üksnes teemaarendusküsimuste osas, tuleb eksam uuesti teha vastavalt kas üksnes valikvastustega küsimuste või teemaarendusküsimuste osas.

1.10.   Eksami sooritamise või mittesooritamise üle otsustamisel ei tohi kasutada trahvipunktide süsteemi.

1.11.   Kui kandidaat ei suuda mõne mooduli puhul eksami edukaks sooritamiseks nõutavat punktisummat koguda, võib kõnealust moodulit käsitlevale korduseksamile minna alles 90 päeva pärast ebaõnnestunud eksami kuupäeva. Kõnealust nõuet ei kohaldata siiski selliste lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioonide suhtes, kes on sertifitseeritud vastavalt IV lisale (147. osa) ja kes korraldavad läbikukkumise põhjustanud mooduleid käsitlevaid järeleõppekursusi; sel juhul võib eksami uuesti sooritada 30 päeva pärast ebaõnnestunud eksami kuupäeva.

1.12.   Jaotises 66.A.25 sätestatud ajavahemikke kohaldatakse iga konkreetset moodulit käsitleval eksami suhtes, v.a need moodulid, mille kohta eksam sooritati mõne teise kategooria loa taotlemise käigus, ja tingimusel, et kõnealune luba on juba välja antud.

1.13.   Eksamit võib iga mooduli puhul püüda sooritada kolm korda järjest. Kui kandidaat ei soorita eksamit ka kolmandal korral, võib ta uuesti eksamile minna pärast ühe aasta möödumist.

Taotleja annab lennundustehniliste töötajate sertifitseeritud koolitusorganisatsioonile või pädevale asutusele, kelle juures ta eksamit soovib sooritada, kirjaliku kinnituse eelmisel aastal tehtud ebaõnnestunud eksamite arvu ja kuupäevade kohta, märkides ära ka eksami korraldanud organisatsiooni või pädeva asutuse nime. Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon või pädev asutus peab kontrollima, kas ebaõnnestunud eksamite arv ja nende sooritamise aeg vastavad kohaldatavatele nõuetele.

2.   Küsimuste arv moodulite kaupa

2.1.   MOODUL 1 – MATEMAATIKA

A-kategooria: 16 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 20 minutit.

B1-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 40 minutit.

B2-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 40 minutit.

B3-kategooria: 28 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 35 minutit.

2.2.   MOODUL 2 – FÜÜSIKA

A-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 40 minutit.

B1-kategooria: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 65 minutit.

B2-kategooria: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 65 minutit.

B3-kategooria: 28 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 35 minutit.

2.3.   MOODUL 3 – ELEKTROTEHNIKA ALUSED

A-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 25 minutit.

B1-kategooria: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 65 minutit.

B2-kategooria: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 65 minutit.

B3-kategooria: 24 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 30 minutit.

2.4.   MOODUL 4 – ELEKTROONIKA ALUSED

B1-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 25 minutit.

B2-kategooria: 40 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 50 minutit.

B3-kategooria: 8 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 10 minutit.

2.5.   MOODUL 5 – DIGITAALTEHNIKA / ELEKTROONILISED NÄIDIKUSÜSTEEMID

A-kategooria: 16 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 20 minutit.

B1.1- ja B1.3-kategooria: 40 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 50 minutit.

B1.2- ja B1.4-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 25 minutit.

B2-kategooria: 72 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 90 minutit.

B3-kategooria: 16 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 20 minutit.

2.6.   MOODUL 6 – MATERJALID JA DETAILID

A-kategooria: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 65 minutit.

B1-kategooria: 72 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 90 minutit.

B2-kategooria: 60 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 75 minutit.

B3-kategooria: 60 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 75 minutit.

MOODUL 7A –   TAVALISED HOOLDUSTÖÖD

A-kategooria: 72 valikvastustega küsimust ja 2 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 90 minutit pluss 40 minutit.

B1-kategooria: 80 valikvastustega küsimust ja 2 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 100 minutit pluss 40 minutit.

B2-kategooria: 60 valikvastustega küsimust ja 2 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 75 minutit pluss 40 minutit.

MOODUL 7B –   TAVALISED HOOLDUSTÖÖD

B3-kategooria: 60 valikvastustega küsimust ja 2 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 75 minutit pluss 40 minutit.

2.8.   MOODUL 8 – AERODÜNAAMIKA ALUSED

A-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 25 minutit.

B1-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 25 minutit.

B2-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 25 minutit.

B3-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 25 minutit.

MOODUL 9A –   INIMFAKTORID

A-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 1 teemaarendusküsimus. Vastamiseks on aega 25 minutit pluss 20 minutit.

B1-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 1 teemaarendusküsimus. Vastamiseks on aega 25 minutit pluss 20 minutit.

B2-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 1 teemaarendusküsimus. Vastamiseks on aega 25 minutit pluss 20 minutit.

MOODUL 9B –   INIMFAKTORID

B3-kategooria: 16 valikvastustega küsimust ja 1 teemaarendusküsimus. Vastamiseks on aega 20 minutit pluss 20 minutit.

2.10.   MOODUL 10 – LENNUNDUSALASED ÕIGUSAKTID

A-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 1 teemaarendusküsimus. Vastamiseks on aega 40 minutit pluss 20 minutit.

B1-kategooria: 40 valikvastustega küsimust ja 1 teemaarendusküsimus. Vastamiseks on aega 50 minutit pluss 20 minutit.

B2-kategooria: 40 valikvastustega küsimust ja 1 teemaarendusküsimus. Vastamiseks on aega 50 minutit pluss 20 minutit.

B3-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 1 teemaarendusküsimus. Vastamiseks on aega 40 minutit pluss 20 minutit.

MOODUL 11A –   TURBIINMOOTORIGA LENNUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

A-kategooria: 108 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 135 minutit.

B1-kategooria: 140 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 175 minutit.

MOODUL 11B –   KOLBMOOTORIGA LENNUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

A-kategooria: 72 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 90 minutit.

B1-kategooria: 100 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 125 minutit.

MOODUL 11C –   KOLBMOOTORIGA LENNUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

B3-kategooria: 60 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 75 minutit.

2.12.   MOODUL 12 – KOPTERITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

A-kategooria: 100 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 125 minutit.

B1-kategooria: 128 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 160 minutit.

2.13.   MOODUL 13 – ÕHUSÕIDUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID

B2-kategooria: 180 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 225 minutit. Vajaduse korral võib küsimused ja nende vastamiseks ettenähtud aja jagada kaheks eksamiks.

2.14.   MOODUL 14 – JÕUSEADMED

B2-kategooria: 24 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 30 minutit.

2.15.   MOODUL 15 – GAASITURBIINMOOTOR

A-kategooria: 60 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 75 minutit.

B1-kategooria: 92 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 115 minutit.

2.16.   MOODUL 16 – KOLBMOOTOR

A-kategooria: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 65 minutit.

B1-kategooria: 72 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 90 minutit.

B3-kategooria: 68 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 85 minutit.

MOODUL 17A –   PROPELLER

A-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 25 minutit.

B1-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 40 minutit.

MOODUL 17B –   PROPELLER

B3-kategooria: 28 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsimust. Vastamiseks on aega 35 minutit.

III liide

Õhusõidukitüübi alase koolituse ja eksamineerimise nõuded

Koolitus töökohal

1.   Üldsätted

Õhusõidukitüübi alane teooriakoolitus ja -eksam ning, v.a C-kategooria pädevuse puhul, praktiliste oskuste omandamine ja hindamine.

| a) | Teooriakoolitus ja -eksam peavad vastama järgmistele nõuetele:






  i) | neid korraldab lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon, mis on sertifitseeritud IV lisa (147. osa) kohaselt, või mõni muu organisatsioon, mille on sertifitseerinud pädev asutus; |
| --- | --- | --- |

a)

Teooriakoolitus ja -eksam peavad vastama järgmistele nõuetele:

i)

neid korraldab lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon, mis on sertifitseeritud IV lisa (147. osa) kohaselt, või mõni muu organisatsioon, mille on sertifitseerinud pädev asutus;

| ii) | need vastavad käesoleva III liite alapunktides 3.1 ja 4 kirjeldatud nõuetele, v.a erinevuskoolituse puhul kirjeldatud juhud; |
| --- | --- |

ii)

need vastavad käesoleva III liite alapunktides 3.1 ja 4 kirjeldatud nõuetele, v.a erinevuskoolituse puhul kirjeldatud juhud;

| iii) | C-kategooria töötaja puhul, kes on omandanud kvalifikatsiooni jaotise 66.A.30 alapunkti a alapunktis 5 kindlaksmääratud akadeemilise kraadi omandamisega, peab asjaomast tüüpi õhusõidukeid käsitlev esimene teooriakoolitus toimuma B1- või B2-kategooria tasemel; |
| --- | --- |

iii)

C-kategooria töötaja puhul, kes on omandanud kvalifikatsiooni jaotise 66.A.30 alapunkti a alapunktis 5 kindlaksmääratud akadeemilise kraadi omandamisega, peab asjaomast tüüpi õhusõidukeid käsitlev esimene teooriakoolitus toimuma B1- või B2-kategooria tasemel;

| iv) | need on alanud ja lõpule viidud kolme aasta jooksul enne tüübipädevusmärke kohta taotluse esitamist. |
| --- | --- |

iv)

need on alanud ja lõpule viidud kolme aasta jooksul enne tüübipädevusmärke kohta taotluse esitamist.

| b) | Praktiliste oskuste omandamine ja hindamine peavad vastama järgmistele nõuetele:






  i) | neid teostab lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon, mis on sertifitseeritud IV lisa (147. osa) kohaselt, või mõni muu organisatsioon, mille on sertifitseerinud pädev asutus; |
| --- | --- | --- |

b)

Praktiliste oskuste omandamine ja hindamine peavad vastama järgmistele nõuetele:

i)

neid teostab lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon, mis on sertifitseeritud IV lisa (147. osa) kohaselt, või mõni muu organisatsioon, mille on sertifitseerinud pädev asutus;

| ii) | need vastavad käesoleva III liite punktides 3.2 ja 4 kirjeldatud nõuetele, v.a erinevuskoolituse puhul kirjeldatud juhud; |
| --- | --- |

ii)

need vastavad käesoleva III liite punktides 3.2 ja 4 kirjeldatud nõuetele, v.a erinevuskoolituse puhul kirjeldatud juhud;

| iii) | need hõlmavad representatiivset läbilõiget asjakohase õhusõidukitüübiga seotud hooldustöödest; |
| --- | --- |

iii)

need hõlmavad representatiivset läbilõiget asjakohase õhusõidukitüübiga seotud hooldustöödest;

| iv) | need sisaldavad seadmete, komponentide, imitaatorite ning muude lennutreeningseadmete või õhusõiduki abil teostatavaid ülesandeid; |
| --- | --- |

iv)

need sisaldavad seadmete, komponentide, imitaatorite ning muude lennutreeningseadmete või õhusõiduki abil teostatavaid ülesandeid;

| v) | need on alanud ja lõpule viidud kolme aasta jooksul enne tüübipädevusmärke kohta taotluse esitamist. |
| --- | --- |

v)

need on alanud ja lõpule viidud kolme aasta jooksul enne tüübipädevusmärke kohta taotluse esitamist.

| c) | Erinevuskoolitus






  i) | Erinevuskoolitus on vajalik selleks, et saada ülevaade ameti poolt sama tootja kahe eri õhusõidukitüübi suhtes kohaldatavate pädevusmärgete vahelistest erinevustest; |
| --- | --- | --- |

c)

Erinevuskoolitus

i)

Erinevuskoolitus on vajalik selleks, et saada ülevaade ameti poolt sama tootja kahe eri õhusõidukitüübi suhtes kohaldatavate pädevusmärgete vahelistest erinevustest;

| ii) | erinevuskoolitus tuleb kindlaks määrata juhtumipõhiselt, võttes arvesse käesolevas III liites teoreetilise ja praktilise tüübipädevuskoolituse kohta kehtestatud nõudeid; |
| --- | --- |

ii)

erinevuskoolitus tuleb kindlaks määrata juhtumipõhiselt, võttes arvesse käesolevas III liites teoreetilise ja praktilise tüübipädevuskoolituse kohta kehtestatud nõudeid;

| iii) | tüübipädevusmärge kantakse loale pärast erinevuskoolituse läbimist, kui taotleja vastab ka ühele järgmistest tingimustest:






  — | loale on juba kantud sellise õhusõidukitüübi pädevusmärge, mille puhul erinevused on välja selgitatud, või |
| --- | --- | --- |

iii)

tüübipädevusmärge kantakse loale pärast erinevuskoolituse läbimist, kui taotleja vastab ka ühele järgmistest tingimustest:

—

loale on juba kantud sellise õhusõidukitüübi pädevusmärge, mille puhul erinevused on välja selgitatud, või

| — | ta vastab sellise õhusõiduki suhtes kohaldatavatele tüübikoolitusnõuetele, mille puhul erinevused on välja selgitatud. |
| --- | --- |

—

ta vastab sellise õhusõiduki suhtes kohaldatavatele tüübikoolitusnõuetele, mille puhul erinevused on välja selgitatud.

2.   Õhusõidukitüübikoolituse tasemed

Järgmise kolme taseme puhul on kindlaks määratud eesmärgid, koolituse ulatus ja teadmiste tase, mida koolitusega kavatsetakse saavutada.

| — | 1. tase: lühiülevaade õhusõiduki plaanerist, süsteemidest ja jõuseadmetest, nagu on esitatud õhusõiduki hoolduskäsiraamatu süsteemikirjelduse osas / jätkuva lennukõlblikkuse tagamise juhendites.

  Kursuse eesmärgid: pärast 1. taseme koolituse läbimist peab õpilane oskama teha järgmist:






  a) | lihtsate sõnade ja näidete abil kirjeldama kogu ainet, kasutades selleks tüüpilisi termineid, ning tundma õhusõiduki plaaneri, süsteemide ja jõuseadmega seotud ohutusabinõusid; |
| --- | --- | --- |

—

1. tase: lühiülevaade õhusõiduki plaanerist, süsteemidest ja jõuseadmetest, nagu on esitatud õhusõiduki hoolduskäsiraamatu süsteemikirjelduse osas / jätkuva lennukõlblikkuse tagamise juhendites.

Kursuse eesmärgid: pärast 1. taseme koolituse läbimist peab õpilane oskama teha järgmist:

a)

lihtsate sõnade ja näidete abil kirjeldama kogu ainet, kasutades selleks tüüpilisi termineid, ning tundma õhusõiduki plaaneri, süsteemide ja jõuseadmega seotud ohutusabinõusid;

| b) | kirjeldama õhusõiduki käsiraamatuid ning õhusõiduki plaaneril, süsteemidel ja jõuseadmel tehtavaid olulisemaid hooldustöid; |
| --- | --- |

b)

kirjeldama õhusõiduki käsiraamatuid ning õhusõiduki plaaneril, süsteemidel ja jõuseadmel tehtavaid olulisemaid hooldustöid;

| c) | kirjeldama õhusõiduki põhisüsteemide üldist paigutust; |
| --- | --- |

c)

kirjeldama õhusõiduki põhisüsteemide üldist paigutust;

| d) | kirjeldama jõuseadmete üldist paigutust ja omadusi; |
| --- | --- |

d)

kirjeldama jõuseadmete üldist paigutust ja omadusi;

| e) | nimetama õhusõiduki puhul kasutatavaid eritööriistu ja katseseadmeid. |
| --- | --- |

e)

nimetama õhusõiduki puhul kasutatavaid eritööriistu ja katseseadmeid.

| — | 2. tase: süsteemne põhiülevaade juhtimisseadmetest, näidikutest, põhikomponentidest, sh nende asukohast ja otstarbest, hooldamisest ja lihtsamate vigade leidmisest. Üldteadmised aine teoreetilistest ja praktilistest aspektidest.

  Kursuse eesmärgid: peale 1. tasemele vastavate teadmiste peab õpilane pärast 2. taseme kursuse läbimist oskama teha järgmist:






  a) | tundma aine teooria põhialuseid; rakendama üksikasjalikke protseduure järgides oma teadmisi praktikas; |
| --- | --- | --- |

—

2. tase: süsteemne põhiülevaade juhtimisseadmetest, näidikutest, põhikomponentidest, sh nende asukohast ja otstarbest, hooldamisest ja lihtsamate vigade leidmisest. Üldteadmised aine teoreetilistest ja praktilistest aspektidest.

Kursuse eesmärgid: peale 1. tasemele vastavate teadmiste peab õpilane pärast 2. taseme kursuse läbimist oskama teha järgmist:

a)

tundma aine teooria põhialuseid; rakendama üksikasjalikke protseduure järgides oma teadmisi praktikas;

| b) | tundma ohutusnõudeid, mida tuleb järgida õhusõidukil, selle jõuseadmel ja süsteemidel või nende lähedal töötades; |
| --- | --- |

b)

tundma ohutusnõudeid, mida tuleb järgida õhusõidukil, selle jõuseadmel ja süsteemidel või nende lähedal töötades;

| c) | kirjeldama õhusõiduki ja selle süsteemide käitamist, eriti nende juurde pääsemist, toitega varustamist ja vooluallikaid; |
| --- | --- |

c)

kirjeldama õhusõiduki ja selle süsteemide käitamist, eriti nende juurde pääsemist, toitega varustamist ja vooluallikaid;

| d) | nimetama põhikomponentide asukohad; |
| --- | --- |

d)

nimetama põhikomponentide asukohad;

| e) | selgitama iga suurema süsteemi tavalist toimimist, kasutades asjakohast terminoloogiat ja nimetusi; |
| --- | --- |

e)

selgitama iga suurema süsteemi tavalist toimimist, kasutades asjakohast terminoloogiat ja nimetusi;

| f) | tegema õhusõiduki järgmiste süsteemidega seotud hooldustoiminguid: kütus, jõuseadmed, hüdraulika, telik, vesi/heitvesi ja hapnik; |
| --- | --- |

f)

tegema õhusõiduki järgmiste süsteemidega seotud hooldustoiminguid: kütus, jõuseadmed, hüdraulika, telik, vesi/heitvesi ja hapnik;

| g) | tõendama oskust hästi kasutada lennumeeskonna nimekirja ning raporteerimissüsteemi pardal (lihtsamate vigade leidmine) ning määrata kindlaks õhusõiduki lennukõlblikkus miinimumvarustuse loetelu (MEL) / varustatuse muudatuste loetelu (CDL) põhjal; |
| --- | --- |

g)

tõendama oskust hästi kasutada lennumeeskonna nimekirja ning raporteerimissüsteemi pardal (lihtsamate vigade leidmine) ning määrata kindlaks õhusõiduki lennukõlblikkus miinimumvarustuse loetelu (MEL) / varustatuse muudatuste loetelu (CDL) põhjal;

| h) | tõendama oskust kasutada, tõlgendada ja kohaldada asjakohaseid dokumente, sh jätkuva lennukõlblikkuse juhendit, hoolduskäsiraamatut, varuosade illustreeritud kataloogi jm. |
| --- | --- |

h)

tõendama oskust kasutada, tõlgendada ja kohaldada asjakohaseid dokumente, sh jätkuva lennukõlblikkuse juhendit, hoolduskäsiraamatut, varuosade illustreeritud kataloogi jm.

| — | 3. tase: hoolduskäsiraamatule vastav üksikasjalik kirjeldus, käitamine, komponentide asukohad, eemaldamine/paigaldamine ning sisseehitatud katseseadmete kasutamine ja vigade leidmine.

  Kursuse eesmärgid: peale 1. ja 2. tasemele vastavate teadmiste peab õpilane pärast 3. taseme kursuse läbimist olema võimeline tegema järgmist:






  a) | näitama oma teoreetilisi teadmisi õhusõidukisüsteemide ja -struktuuride kohta ning nende seoste kohta teiste süsteemidega, kirjeldama teoreetiliste põhialuste ja konkreetsete näidete abil üksikasjalikult kogu ainet, tõlgendama eri allikatest saadud mõõtmistulemusi ning vajaduse korral rakendama parandusmeetmeid; |
| --- | --- | --- |

—

3. tase: hoolduskäsiraamatule vastav üksikasjalik kirjeldus, käitamine, komponentide asukohad, eemaldamine/paigaldamine ning sisseehitatud katseseadmete kasutamine ja vigade leidmine.

Kursuse eesmärgid: peale 1. ja 2. tasemele vastavate teadmiste peab õpilane pärast 3. taseme kursuse läbimist olema võimeline tegema järgmist:

a)

näitama oma teoreetilisi teadmisi õhusõidukisüsteemide ja -struktuuride kohta ning nende seoste kohta teiste süsteemidega, kirjeldama teoreetiliste põhialuste ja konkreetsete näidete abil üksikasjalikult kogu ainet, tõlgendama eri allikatest saadud mõõtmistulemusi ning vajaduse korral rakendama parandusmeetmeid;

| b) | kontrollima õhusõiduki hoolduskäsiraamatu kohaselt süsteeme, jõuseadmeid, komponente ja nende tööd; |
| --- | --- |

b)

kontrollima õhusõiduki hoolduskäsiraamatu kohaselt süsteeme, jõuseadmeid, komponente ja nende tööd;

| c) | tõendama oskust kasutada, tõlgendada ja kohaldada asjakohaseid dokumente, sh konstruktsioonielementide remondi käsiraamatut, vigade leidmise käsiraamatut jne; |
| --- | --- |

c)

tõendama oskust kasutada, tõlgendada ja kohaldada asjakohaseid dokumente, sh konstruktsioonielementide remondi käsiraamatut, vigade leidmise käsiraamatut jne;

| d) | koguma hoolduskäsiraamatu tasemel teavet vigade diagnoosimise ja kõrvaldamise otsustamiseks; |
| --- | --- |

d)

koguma hoolduskäsiraamatu tasemel teavet vigade diagnoosimise ja kõrvaldamise otsustamiseks;

| e) | kirjeldama õhusõidukitüübispetsiifiliste komponentide vahetamist. |
| --- | --- |

e)

kirjeldama õhusõidukitüübispetsiifiliste komponentide vahetamist.

3.   Õhusõidukitüübikoolituse nõuded

Kuigi õhusõidukitüübikoolitus hõlmab nii teoreetilist kui ka praktilist õpet, võib sertifitseerida teoreetilise või praktilise õppe või mõlemad.

3.1.   Teoreetiline õpe

a)   Eesmärk

Pärast teoreetilise kursuse läbimist peab õpilane olema võimeline III liites esitatud koolituskavas kindlaksmääratud tasemele vastavalt tõendama oma üksikasjalikke teoreetilisi teadmisi õhusõiduki juures kasutatavate süsteemide, struktuuri, töö, hoolduse ja remondi alal ning vigade leidmise alal vastavalt heakskiidetud tehnilisele normdokumentatsioonile. Õpilane peab olema võimeline tõendama oma oskust kasutada käsiraamatuid ja heakskiidetud protseduure, sh teadmisi asjakohaste kontrollide ja piirangute kohta.

b)   Koolituse tase

Koolitustasemed vastavad eespool punktis 2 esitatud tasemetele.

Pärast esimest tüübikoolituskursust peavad C-kategooria volitatud lennundustehniliste töötajate kursused hõlmama ainult 1. taset.

3. taseme teoreetilise õppe jooksul võib kogu peatüki temaatika õpetamiseks kasutada vajaduse korral 1. ja 2. taseme koolitusmaterjale. Samas kasutatakse koolituse jooksul enamasti kõrgema taseme kursuse materjale.

c)   Kestus

Minimaalne teoreetilise õppe tundide arv on esitatud järgmises tabelis:

| Kategooria | Tunnid |
| --- | --- |
| Lennukid maksimaalse stardimassiga üle 30 000 kg |
| B1.1 | 150 |
| B1.2 | 120 |
| B2 | 100 |
| C | 30 |
| Lennukid maksimaalse stardimassiga 5 700 – 30 000 kg |
| B1.1 | 120 |
| B1.2 | 100 |
| B2 | 100 |
| C | 25 |
| 5 700 kg või väiksema maksimaalse stardimassiga lennukid
   (1) |
| B1.1 | 80 |
| B1.2 | 60 |
| B2 | 60 |
| C | 15 |
| Kopterid
   (2) |
| B1.3 | 120 |
| B1.4 | 100 |
| B2 | 100 |
| C | 25 |

Kategooria

Tunnid

Lennukid maksimaalse stardimassiga üle 30 000 kg

B1.1

150

B1.2

120

B2

100

C

30

Lennukid maksimaalse stardimassiga 5 700 – 30 000 kg

B1.1

120

B1.2

100

B2

100

C

25

5 700 kg või väiksema maksimaalse stardimassiga lennukid
   (1)

B1.1

80

B1.2

60

B2

60

C

15

Kopterid
   (2)

B1.3

120

B1.4

100

B2

100

C

25

Eespool esitatud tabelis tähendab koolitustund 60 minuti pikkust õpetust, v.a vaheajad, eksamid, kontrollimine, ettevalmistamine ja õhusõidukiga tutvumine.

Kõnealused koolitustunnid kehtivad üksnes sellise teoreetilise õppe kohta, milles käsitletakse ameti kindlaksmääratud tüübipädevusele vastavaid õhusõiduki/mootori tervikkombinatsioone.

d)   Kursuse kestuse põhjendus

Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioonis, mis on sertifitseeritud vastavalt IV lisale (147. osa), toimuvate koolituskursuste ja pädeva asutuse sertifitseeritud kursuste koolitustundide arvu ja kogu koolituskava ulatust tuleb põhjendada koolitusvajaduste analüüsiga, mis põhineb järgmisel:

| — | õhusõidukitüübi ehitus, hooldusvajadused ja käitamisliigid; |
| --- | --- |

—

õhusõidukitüübi ehitus, hooldusvajadused ja käitamisliigid;

| — | kohaldatavate peatükkide üksikasjalik kirjeldus – vt tagapool punkti 3.1 alapunktis e esitatud sisukord; |
| --- | --- |

—

kohaldatavate peatükkide üksikasjalik kirjeldus – vt tagapool punkti 3.1 alapunktis e esitatud sisukord;

| — | üksikasjalik pädevusanalüüs, millega tõendatakse, et punkti 3.1 alapunktis a esitatud eesmärgid on täielikult täidetud. |
| --- | --- |

—

üksikasjalik pädevusanalüüs, millega tõendatakse, et punkti 3.1 alapunktis a esitatud eesmärgid on täielikult täidetud.

Kui koolitusvajaduste analüüsist selgub, et on vaja rohkem koolitustunde, kestab kursus tabelis sätestatud miinimumkestusest kauem.

Samamoodi põhjendatakse eespool kirjeldatud koolitusvajaduste analüüsi abil pädevale asutusele erinevuskursuste või muude koolituskursuste kombinatsioonide (nt B1- ja B2-kategooria ühendkursus) koolitustundide arvu ning selliste teoreetilist laadi koolituskursuste tundide arvu, mis kestavad eespool punkti 3.1 alapunktis c esitatust lühemat aega.

Lisaks tuleb kursuse puhul kirjeldada ja põhjendada järgmist:

| — | praktikandi jaoks kehtestatud minimaalne külastatud tundide arv, et tema teadmised vastaksid kursuse eesmärkidele; |
| --- | --- |

—

praktikandi jaoks kehtestatud minimaalne külastatud tundide arv, et tema teadmised vastaksid kursuse eesmärkidele;

| — | maksimaalne tundide arv päevas, võttes arvesse pedagoogika põhimõtteid ja inimtegureid. |
| --- | --- |

—

maksimaalne tundide arv päevas, võttes arvesse pedagoogika põhimõtteid ja inimtegureid.

Kui õpilane ei külasta ettenähtud miinimumarvu tunde, ei anta talle välja kursuse läbimist tõendavat tunnistust. Koolitusorganisatsioon võib miinimumarvu tundide täissaamiseks korraldada lisakoolituse.

e)   Sisu

Koolituskava peab hõlmama vähemalt järgmisi konkreetse õhusõidukitüübi puhul spetsiifilisi elemente. Samuti tuleb käsitleda täiendavaid elemente, mis on kasutusele võetud seoses tüübierinevustega, tehnika arenguga jne.

B1-kategooria töötajate puhul peab koolituskava keskenduma mehaanilistele ja elektrilistele aspektidele ning B2-kategooria töötajate puhul elektrilistele ja avioonikaaspektidele.

| Tase
  Peatükid | Turbiinmootoriga lennukid | Kolbmootoriga lennukid | Turbiinmootoriga kopterid | Kolbmootoriga kopterid | Avioonika |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loa kategooria | B1 | C | B1 | C | B1 | C | B1 | C | B2 |
| Sissejuhatav moodul |
| 5. | Tähtajad/hoolduskontrollid |

Tase

Peatükid

Turbiinmootoriga lennukid

Kolbmootoriga lennukid

Turbiinmootoriga kopterid

Kolbmootoriga kopterid

Avioonika

Loa kategooria

B1

C

B1

C

B1

C

B1

C

B2

Sissejuhatav moodul

5.

Tähtajad/hoolduskontrollid

1

1

1

1

1

1

1

1

1

| 6. | Mõõtmed/rakendusvaldkonnad (maksimaalne stardimass jm) |
| --- | --- |

6.

Mõõtmed/rakendusvaldkonnad (maksimaalne stardimass jm)

1

1

1

1

1

1

1

1

1

| 7. | Tõstmine ja toestamine |
| --- | --- |

7.

Tõstmine ja toestamine

1

1

1

1

1

1

1

1

1

| 8. | Nivelleerimine ja kaalumine |
| --- | --- |

8.

Nivelleerimine ja kaalumine

1

1

1

1

1

1

1

1

1

| 9. | Pukseerimine ja ruleerimine |
| --- | --- |

9.

Pukseerimine ja ruleerimine

1

1

1

1

1

1

1

1

1

| 10. | Parkimine/kinnitamine, ladustamine ja uuesti kasutusele võtmine |
| --- | --- |

10.

Parkimine/kinnitamine, ladustamine ja uuesti kasutusele võtmine

1

1

1

1

1

1

1

1

1

| 11. | Sildid ja tähised |
| --- | --- |

11.

Sildid ja tähised

1

1

1

1

1

1

1

1

1

| 12. | Teenindamine |
| --- | --- |

12.

Teenindamine

1

1

1

1

1

1

1

1

1

| 20. | Standardne hooldus – üksnes tüübispetsiifiline |
| --- | --- |

20.

Standardne hooldus – üksnes tüübispetsiifiline

1

1

1

1

1

1

1

1

1

Kopterid

| 18. | Vibratsiooni- ja müraanalüüs (labaotste pöörlemistasapinna kontrollimine) |
| --- | --- |

18.

Vibratsiooni- ja müraanalüüs (labaotste pöörlemistasapinna kontrollimine)

—

—

—

—

3

1

3

1

—

| 60. | Standardne tiivikuhooldus |
| --- | --- |

60.

Standardne tiivikuhooldus

—

—

—

—

3

1

3

1

—

| 62. | Tiivikud |
| --- | --- |

62.

Tiivikud

—

—

—

—

3

1

3

1

1

| 62.A | Tiivikud – kontroll ja näidikud |
| --- | --- |

62.A

Tiivikud – kontroll ja näidikud

—

—

—

—

3

1

3

1

3

| 63. | Tiivikute ajamid |
| --- | --- |

63.

Tiivikute ajamid

—

—

—

—

3

1

3

1

1

| 63.A | Tiivikute ajamid – kontroll ja näidikud |
| --- | --- |

63.A

Tiivikute ajamid – kontroll ja näidikud

—

—

—

—

3

1

3

1

3

| 64. | Sabatiivik |
| --- | --- |

64.

Sabatiivik

—

—

—

—

3

1

3

1

1

| 64.A | Sabatiivik – kontroll ja näidikud |
| --- | --- |

64.A

Sabatiivik – kontroll ja näidikud

—

—

—

—

3

1

3

1

3

| 65. | Sabatiiviku ajam |
| --- | --- |

65.

Sabatiiviku ajam

—

—

—

—

3

1

3

1

1

| 65.A | Sabatiiviku ajam – kontroll ja näidikud |
| --- | --- |

65.A

Sabatiiviku ajam – kontroll ja näidikud

—

—

—

—

3

1

3

1

3

| 66. | Kokkuvolditavad tiivikulabad/püloon |
| --- | --- |

66.

Kokkuvolditavad tiivikulabad/püloon

—

—

—

—

3

1

3

1

—

| 67. | Tiiviklennu juhtimine |
| --- | --- |

67.

Tiiviklennu juhtimine

—

—

—

—

3

1

3

1

—

| 53. | Plaaneri konstruktsioon (kopter) |
| --- | --- |

53.

Plaaneri konstruktsioon (kopter)

—

—

—

—

3

1

3

1

—

| 25. | Hädaolukorras kasutatavad ujuvvahendid |
| --- | --- |

25.

Hädaolukorras kasutatavad ujuvvahendid

—

—

—

—

3

1

3

1

1

Plaaneri konstruktsioon

| 51. | Standardmenetlused ja -struktuurid (kahjustuste klassifitseerimine, hindamine ja kõrvaldamine) |
| --- | --- |

51.

Standardmenetlused ja -struktuurid (kahjustuste klassifitseerimine, hindamine ja kõrvaldamine)

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 53. | Kere |
| --- | --- |

53.

Kere

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 54. | Gondlid/püloonid |
| --- | --- |

54.

Gondlid/püloonid

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 55. | Tüürstabilisaatorid |
| --- | --- |

55.

Tüürstabilisaatorid

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 56. | Aknad |
| --- | --- |

56.

Aknad

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 57. | Tiivad |
| --- | --- |

57.

Tiivad

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 27.A | Juhtpinnad (kõik) |
| --- | --- |

27.A

Juhtpinnad (kõik)

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 52. | Uksed |
| --- | --- |

52.

Uksed

3

1

3

1

—

—

—

—

1

Tsoonide ja jaamade tähistamise süsteemid

1

1

1

1

1

1

1

1

1

Plaaneri süsteemid

| 21. | Kliimaseadmed |
| --- | --- |

21.

Kliimaseadmed

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 21.A | Õhu juurdevool |
| --- | --- |

21.A

Õhu juurdevool

3

1

3

1

1

3

3

1

2

| 21.B | Rõhu reguleerimine |
| --- | --- |

21.B

Rõhu reguleerimine

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 21.C | Ohutus- ja hoiatusseadmed |
| --- | --- |

21.C

Ohutus- ja hoiatusseadmed

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 22. | Lend automaatse juhtimisega |
| --- | --- |

22.

Lend automaatse juhtimisega

2

1

2

1

2

1

2

1

3

| 23. | Sidevahendid |
| --- | --- |

23.

Sidevahendid

2

1

2

1

2

1

2

1

3

| 24. | Elektrisüsteemid |
| --- | --- |

24.

Elektrisüsteemid

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 25. | Varustus ja sisustus |
| --- | --- |

25.

Varustus ja sisustus

3

1

3

1

3

1

3

1

1

| 25.A | Elektroonikaseadmed, sh avariivarustus |
| --- | --- |

25.A

Elektroonikaseadmed, sh avariivarustus

1

1

1

1

1

1

1

1

3

| 26. | Tulekaitsevahendid |
| --- | --- |

26.

Tulekaitsevahendid

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 27. | Juhtimisseadmed |
| --- | --- |

27.

Juhtimisseadmed

3

1

3

1

3

1

3

1

2

| 27.A | Süsteemi kasutamine: elektriline/elektrooniline |
| --- | --- |

27.A

Süsteemi kasutamine: elektriline/elektrooniline

3

1

—

—

—

—

—

—

3

| 28. | Toitesüsteemid |
| --- | --- |

28.

Toitesüsteemid

3

1

3

1

3

1

3

1

2

| 28.A | Kütusesüsteemid – kontroll ja näidikud |
| --- | --- |

28.A

Kütusesüsteemid – kontroll ja näidikud

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 29. | Hüdraulikasüsteemid |
| --- | --- |

29.

Hüdraulikasüsteemid

3

1

3

1

3

1

3

1

2

| 29.A | Hüdraulikaseadmed – kontroll ja näidikud |
| --- | --- |

29.A

Hüdraulikaseadmed – kontroll ja näidikud

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 30. | Jäätumise ja vihmavee tõrje |
| --- | --- |

30.

Jäätumise ja vihmavee tõrje

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 31. | Näidikud/salvestussüsteemid |
| --- | --- |

31.

Näidikud/salvestussüsteemid

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 31.A | Mõõteriistasüsteemid |
| --- | --- |

31.A

Mõõteriistasüsteemid

3

1

3

1

3

1

1

3

3

| 32. | Telik |
| --- | --- |

32.

Telik

3

1

3

1

3

1

3

1

2

| 32.A | Telik – kontroll ja näidikud |
| --- | --- |

32.A

Telik – kontroll ja näidikud

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 33. | Tuled |
| --- | --- |

33.

Tuled

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 34. | Navigeerimine |
| --- | --- |

34.

Navigeerimine

2

1

2

1

2

1

2

1

3

| 35. | Hapnikusüsteem |
| --- | --- |

35.

Hapnikusüsteem

3

1

3

1

—

—

—

—

2

| 36. | Suruõhusüsteem |
| --- | --- |

36.

Suruõhusüsteem

3

1

3

1

3

1

3

1

2

| 36.A | Suruõhusüsteem – kontroll ja näidikud |
| --- | --- |

36.A

Suruõhusüsteem – kontroll ja näidikud

3

1

3

1

3

1

3

1

3

| 37. | Vaakumsüsteem |
| --- | --- |

37.

Vaakumsüsteem

3

1

3

1

3

1

3

1

2

| 38. | Vee/heitveesüsteem |
| --- | --- |

38.

Vee/heitveesüsteem

3

1

3

1

—

—

—

—

2

| 41. | Ballastvesi |
| --- | --- |

41.

Ballastvesi

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 42. | Integreeritud modulaaravioonika |
| --- | --- |

42.

Integreeritud modulaaravioonika

2

1

2

1

2

1

2

1

3

| 44. | Salongisüsteemid |
| --- | --- |

44.

Salongisüsteemid

2

1

2

1

2

1

2

1

3

| 45. | Pardal asuvad hooldussüsteemid (või punktis 31 käsitletud süsteemid) |
| --- | --- |

45.

Pardal asuvad hooldussüsteemid (või punktis 31 käsitletud süsteemid)

3

1

3

1

3

1

—

—

3

| 46. | Teabesüsteemid |
| --- | --- |

46.

Teabesüsteemid

2

1

2

1

2

1

2

1

3

| 50. | Lasti- ja muud ruumid |
| --- | --- |

50.

Lasti- ja muud ruumid

3

1

3

1

3

1

3

1

1

Turbiinmootor

| 70. | Standardmenetlused – mootorid |
| --- | --- |

70.

Standardmenetlused – mootorid

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 70.A | Konstruktsioon ja tööpõhimõte (seadme sisselase, kompressorid, põlemiskamber, turbiin, laagrid ja tihendid, määrdesüsteemid) |
| --- | --- |

70.A

Konstruktsioon ja tööpõhimõte (seadme sisselase, kompressorid, põlemiskamber, turbiin, laagrid ja tihendid, määrdesüsteemid)

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 70.B | Mootori jõudlus |
| --- | --- |

70.B

Mootori jõudlus

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 71. | Jõuseade |
| --- | --- |

71.

Jõuseade

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 72. | Mootoriturbiin / turbopropellermootor / turboventilaatormootor / lahtine ventilaator |
| --- | --- |

72.

Mootoriturbiin / turbopropellermootor / turboventilaatormootor / lahtine ventilaator

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 73. | Mootori toitesüsteem ja selle kontroll |
| --- | --- |

73.

Mootori toitesüsteem ja selle kontroll

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 75. | Õhk |
| --- | --- |

75.

Õhk

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 76. | Mootori juhtimisseadmed |
| --- | --- |

76.

Mootori juhtimisseadmed

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 78. | Väljalase |
| --- | --- |

78.

Väljalase

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 79. | Õli |
| --- | --- |

79.

Õli

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 80. | Käivitamine |
| --- | --- |

80.

Käivitamine

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 82. | Vee sissepritse |
| --- | --- |

82.

Vee sissepritse

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 83. | Lisareduktorid |
| --- | --- |

83.

Lisareduktorid

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 84. | Veojõu suurendamine |
| --- | --- |

84.

Veojõu suurendamine

3

1

—

—

3

1

—

—

1

| 73.A | Mootori elektrooniline juhtimis- ja kütusedoseerimissüsteem (FADEC) |
| --- | --- |

73.A

Mootori elektrooniline juhtimis- ja kütusedoseerimissüsteem (FADEC)

3

1

—

—

3

1

—

—

3

| 74. | Süüde |
| --- | --- |

74.

Süüde

3

1

—

—

3

1

—

—

3

| 77. | Mootori näidikusüsteemid |
| --- | --- |

77.

Mootori näidikusüsteemid

3

1

—

—

3

1

—

—

3

| 49. | Abijõuseadmed |
| --- | --- |

49.

Abijõuseadmed

3

1

—

—

—

—

—

—

2

Kolbmootor

| 70. | Standardmenetlused – mootorid |
| --- | --- |

70.

Standardmenetlused – mootorid

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 70.A | Konstruktsioon ja tööpõhimõte (paigaldus, karburaatorid, kütuse sissepritsesüsteemid, sisse- ja väljalaske- ning jahutussüsteemid, ülelaadimine ja turboülelaadimine, määrdesüsteemid) |
| --- | --- |

70.A

Konstruktsioon ja tööpõhimõte (paigaldus, karburaatorid, kütuse sissepritsesüsteemid, sisse- ja väljalaske- ning jahutussüsteemid, ülelaadimine ja turboülelaadimine, määrdesüsteemid)

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 70.B | Mootori jõudlus |
| --- | --- |

70.B

Mootori jõudlus

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 71. | Jõuseade |
| --- | --- |

71.

Jõuseade

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 73. | Mootori toitesüsteem ja selle kontroll |
| --- | --- |

73.

Mootori toitesüsteem ja selle kontroll

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 76. | Mootori juhtimisseadmed |
| --- | --- |

76.

Mootori juhtimisseadmed

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 79. | Õli |
| --- | --- |

79.

Õli

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 80. | Käivitamine |
| --- | --- |

80.

Käivitamine

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 81. | Turbiinid |
| --- | --- |

81.

Turbiinid

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 82. | Vee sissepritse |
| --- | --- |

82.

Vee sissepritse

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 83. | Lisareduktorid |
| --- | --- |

83.

Lisareduktorid

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 84. | Veojõu suurendamine |
| --- | --- |

84.

Veojõu suurendamine

—

—

3

1

—

—

3

1

1

| 73.A | Mootori elektrooniline juhtimis- ja kütusedoseerimissüsteem (FADEC) |
| --- | --- |

73.A

Mootori elektrooniline juhtimis- ja kütusedoseerimissüsteem (FADEC)

—

—

3

1

—

—

3

1

3

| 74. | Süüde |
| --- | --- |

74.

Süüde

—

—

3

1

—

—

3

1

3

| 77. | Mootori näidikusüsteemid |
| --- | --- |

77.

Mootori näidikusüsteemid

—

—

3

1

—

—

3

1

3

Propellerid

| 60.A | Standardmenetlused – propeller |
| --- | --- |

60.A

Standardmenetlused – propeller

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 61. | Propellerid/jõuseadmed |
| --- | --- |

61.

Propellerid/jõuseadmed

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 61.A | Propelleri ehitus |
| --- | --- |

61.A

Propelleri ehitus

3

1

3

1

—

—

—

—

—

| 61.B | Propelleri sammu reguleerimine |
| --- | --- |

61.B

Propelleri sammu reguleerimine

3

1

3

1

—

—

—

—

—

| 61.C | Propelleri sünkroniseerimine |
| --- | --- |

61.C

Propelleri sünkroniseerimine

3

1

3

1

—

—

—

—

1

| 61.D | Propelleri elektrooniline juhtimine |
| --- | --- |

61.D

Propelleri elektrooniline juhtimine

2

1

2

1

—

—

—

—

3

| 61.E | Propelleri jäätõrje |
| --- | --- |

61.E

Propelleri jäätõrje

3

1

3

1

—

—

—

—

—

| 61.F | Propelleri hooldamine |
| --- | --- |

61.F

Propelleri hooldamine

3

1

3

1

—

—

—

—

1

f)   Klassiruumis või virtuaalkeskkonnas antava teoreetilise õppe vajaduste rahuldamiseks võib kasutada multimeediapõhise koolitamise meetodeid, kui koolituskursuse kinnitanud pädev asutus on need heaks kiitnud.

3.2.   Praktiline õpe

a)   Eesmärk

Praktilise õppe eesmärk on saavutada nõutav pädevus õhusõidukitüübile kohaste hooldus-, ülevaatus- ja rutiintööde ohutul tegemisel kooskõlas hoolduskäsiraamatu ning muude asjaomaste juhiste ja ülesannetega, nt vigade leidmisel, remonditöödel, reguleerimisel, osade vahetamisel, seadistamisel ja vajaduse korral funktsionaalsete kontrollide teostamisel. See hõlmab oskust kasutada nõuetekohaselt kõiki õhusõiduki tehnilisi ja muid dokumente ning eritööriistu ja katseseadmeid, et kõrvaldada ja vahetada õhusõidukitüübile spetsiifilisi komponente ja mooduleid, sh hooldustööd tiibadel.

b)   Sisu

Praktilise õppe ühe osana võetakse läbi vähemalt 50 % allpool toodud tabelis ristiga märgitud punktidest, mis on olulised konkreetse õhusõidukitüübi puhul.

Ristiga märgitud ained on praktilise õppe seisukohast olulised selleks, et piisavalt käsitleda põhiliste hooldustööde teostamise, paigalduse ja ohutuse küsimusi, eriti juhtudel, kui kõnealuseid küsimusi ei ole võimalik üksnes teoreetilise õppe käigus täielikult selgitada. Kuigi loetelus on esitatud need ained, mis praktilise õppe jooksul on igal juhul vaja läbi võtta, võib vajaduse korral käsitleda ka muid konkreetse õhusõidukitüübiga seotud teemasid.

Käsitletud ülesanded peavad olema õhusõiduki ja süsteemide puhul representatiivsed nii oma keerukuse kui ka ülesande täitmiseks vajaliku tehnika poolest. Koolitus võib muu hulgas sisaldada suhteliselt lihtsaid ülesandeid, kuid koolitatavad peavad õhusõidukitüübi puhul täitma ka keerukamaid ülesandeid.

Tabelis on kasutatud järgmisi lühendeid: LOC: asukoht; FOT: toimivuskatse; SGH: hooldustööd ja maapealne käitlus; R/I: eemaldamine/paigaldamine; MEL: miinimumvarustus: TS: vigade leidmine.

| Peatükid | B1/B2 | B1 | B2 |
| --- | --- | --- | --- |
| LOC | FOT | SGH | R/I | MEL | TS | FOT | SGH | R/I | MEL | TS |
| Sissejuhatav moodul |
| 5. | Tähtajad/hoolduskontrollid |

Peatükid

B1/B2

B1

B2

LOC

FOT

SGH

R/I

MEL

TS

FOT

SGH

R/I

MEL

TS

Sissejuhatav moodul

5.

Tähtajad/hoolduskontrollid

X/X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 6. | Mõõtmed/rakendusvaldkonnad (maksimaalne stardimass jm) |
| --- | --- |

6.

Mõõtmed/rakendusvaldkonnad (maksimaalne stardimass jm)

X/X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 7. | Tõstmine ja toestamine |
| --- | --- |

7.

Tõstmine ja toestamine

X/X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 8. | Nivelleerimine ja kaalumine |
| --- | --- |

8.

Nivelleerimine ja kaalumine

X/X

—

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 9. | Pukseerimine ja ruleerimine |
| --- | --- |

9.

Pukseerimine ja ruleerimine

X/X

—

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 10. | Parkimine/kinnitamine, ladustamine ja uuesti kasutusele võtmine |
| --- | --- |

10.

Parkimine/kinnitamine, ladustamine ja uuesti kasutusele võtmine

X/X

—

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 11. | Sildid ja tähised |
| --- | --- |

11.

Sildid ja tähised

X/X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 12. | Teenindamine |
| --- | --- |

12.

Teenindamine

X/X

—

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 20. | Standardmenetlused – üksnes tüübispetsiifilised |
| --- | --- |

20.

Standardmenetlused – üksnes tüübispetsiifilised

X/X

—

X

—

—

—

—

X

—

—

—

Kopterid

| 18. | Vibratsiooni- ja müraanalüüs (labaotste pöörlemistasapinna kontrollimine) |
| --- | --- |

18.

Vibratsiooni- ja müraanalüüs (labaotste pöörlemistasapinna kontrollimine)

X/—

—

—

—

—

X

—

—

—

—

—

| 60. | Tiivikuga seotud standardmenetlused – üksnes tüübispetsiifilised |
| --- | --- |

60.

Tiivikuga seotud standardmenetlused – üksnes tüübispetsiifilised

X/X

—

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 62. | Tiivikud |
| --- | --- |

62.

Tiivikud

X/—

—

X

X

—

X

—

—

—

—

—

| 62.A | Tiivikud – kontroll ja näidikud |
| --- | --- |

62.A

Tiivikud – kontroll ja näidikud

X/X

X

X

X

X

X

—

—

X

—

X

| 63. | Tiivikute ajamid |
| --- | --- |

63.

Tiivikute ajamid

X/—

X

—

—

—

X

—

—

—

—

—

| 63.A | Tiivikute ajamid – kontroll ja näidikud |
| --- | --- |

63.A

Tiivikute ajamid – kontroll ja näidikud

X/X

X

—

X

X

X

—

—

X

—

X

| 64. | Sabatiivik |
| --- | --- |

64.

Sabatiivik

X/—

—

X

—

—

X

—

—

—

—

—

| 64.A | Sabatiivik – kontroll ja näidikud |
| --- | --- |

64.A

Sabatiivik – kontroll ja näidikud

X/X

X

—

X

X

X

—

—

X

—

X

| 65. | Sabatiiviku ajam |
| --- | --- |

65.

Sabatiiviku ajam

X/—

X

—

—

—

X

—

—

—

—

—

| 65.A | Sabatiiviku ajam – kontroll ja näidikud |
| --- | --- |

65.A

Sabatiiviku ajam – kontroll ja näidikud

X/X

X

—

X

X

X

—

—

X

—

X

| 66. | Kokkuvolditavad tiivikulabad/püloon |
| --- | --- |

66.

Kokkuvolditavad tiivikulabad/püloon

X/—

X

X

—

—

X

—

—

—

—

—

| 67. | Tiiviklennu juhtimine |
| --- | --- |

67.

Tiiviklennu juhtimine

X/—

X

X

—

X

X

—

—

—

—

—

| 53. | Plaaneri konstruktsioon (kopter)
  Märkus: käsitletakse seoses plaaneri konstruktsiooniga |
| --- | --- |

53.

Plaaneri konstruktsioon (kopter)

Märkus: käsitletakse seoses plaaneri konstruktsiooniga

| 25. | Hädaolukorras kasutatavad ujuvvahendid |
| --- | --- |

25.

Hädaolukorras kasutatavad ujuvvahendid

X/X

X

X

X

X

X

X

X

—

—

—

Plaaneri konstruktsioon:

| 51. | Standardmenetlused ja Struktuurid (kahjustuste klassifitseerimine, hindamine ja remont) |
| --- | --- |

51.

Standardmenetlused ja Struktuurid (kahjustuste klassifitseerimine, hindamine ja remont)

| 53. | Kere |
| --- | --- |

53.

Kere

X/—

—

—

—

—

X

—

—

—

—

—

| 54. | Gondlid/püloonid |
| --- | --- |

54.

Gondlid/püloonid

X/—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 55. | Tüürstabilisaatorid |
| --- | --- |

55.

Tüürstabilisaatorid

X/—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 56. | Aknad |
| --- | --- |

56.

Aknad

X/—

—

—

—

—

X

—

—

—

—

—

| 57. | Tiivad |
| --- | --- |

57.

Tiivad

X/—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 27.A | Juhtpinnad |
| --- | --- |

27.A

Juhtpinnad

X/—

—

—

—

—

X

—

—

—

—

—

| 52. | Uksed |
| --- | --- |

52.

Uksed

X/X

X

X

—

—

—

—

X

—

—

—

Plaaneri süsteemid:

| 21. | Õhu konditsioneerimine |
| --- | --- |

21.

Õhu konditsioneerimine

X/X

X

X

—

X

X

X

X

—

X

X

| 21.A | Õhu juurdevool |
| --- | --- |

21.A

Õhu juurdevool

X/X

X

—

—

—

—

X

—

—

—

—

| 21.B | Rõhu reguleerimine |
| --- | --- |

21.B

Rõhu reguleerimine

X/X

X

—

—

X

X

X

—

—

X

X

| 21.C | Ohutus- ja hoiatusseadmed |
| --- | --- |

21.C

Ohutus- ja hoiatusseadmed

X/X

—

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 22. | Lend automaatse juhtimisega |
| --- | --- |

22.

Lend automaatse juhtimisega

X/X

—

—

—

X

—

X

X

X

X

X

| 23. | Sidevahendid |
| --- | --- |

23.

Sidevahendid

X/X

—

X

—

X

—

X

X

X

X

X

| 24. | Elektrisüsteemid |
| --- | --- |

24.

Elektrisüsteemid

X/X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 25. | Varustus ja sisustus |
| --- | --- |

25.

Varustus ja sisustus

X/X

X

X

X

—

—

X

X

X

—

—

| 25.A | Elektroonikaseadmed, sh avariivarustus |
| --- | --- |

25.A

Elektroonikaseadmed, sh avariivarustus

X/X

X

X

X

—

—

X

X

X

—

—

| 26. | Tulekaitsevahendid |
| --- | --- |

26.

Tulekaitsevahendid

X/X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 27. | Juhtimisseadmed |
| --- | --- |

27.

Juhtimisseadmed

X/X

X

X

X

X

X

X

—

—

—

—

| 27.A | Süsteemi kasutamine: elektriline/elektrooniline |
| --- | --- |

27.A

Süsteemi kasutamine: elektriline/elektrooniline

X/X

X

X

X

X

—

X

—

X

—

X

| 28. | Toitesüsteemid |
| --- | --- |

28.

Toitesüsteemid

X/X

X

X

X

X

X

X

X

—

X

—

| 28.A | Kütusesüsteemid – kontroll ja näidikud |
| --- | --- |

28.A

Kütusesüsteemid – kontroll ja näidikud

X/X

X

—

—

—

—

X

—

X

—

X

| 29. | Hüdraulikasüsteemid |
| --- | --- |

29.

Hüdraulikasüsteemid

X/X

X

X

X

X

X

X

X

—

X

—

| 29.A | Hüdraulikaseadmed – kontroll ja näidikud |
| --- | --- |

29.A

Hüdraulikaseadmed – kontroll ja näidikud

X/X

X

—

X

X

X

X

—

X

X

X

| 30. | Jäätumise ja vihmavee tõrje |
| --- | --- |

30.

Jäätumise ja vihmavee tõrje

X/X

X

X

—

X

X

X

X

—

X

X

| 31. | Mõõteriistad |
| --- | --- |

31.

Mõõteriistad

X/X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 31.A | Näidikusüsteemid |
| --- | --- |

31.A

Näidikusüsteemid

X/X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 32. | Telik |
| --- | --- |

32.

Telik

X/X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

—

| 32.A | Telik – kontroll ja näidikud |
| --- | --- |

32.A

Telik – kontroll ja näidikud

X/X

X

—

X

X

X

X

—

X

X

X

| 33. | Tuled |
| --- | --- |

33.

Tuled

X/X

X

X

—

X

—

X

X

X

X

—

| 34. | Navigeerimine |
| --- | --- |

34.

Navigeerimine

X/X

—

X

—

X

—

X

X

X

X

X

| 35. | Hapnikusüsteem |
| --- | --- |

35.

Hapnikusüsteem

X/—

X

X

X

—

—

X

X

—

—

—

| 36. | Suruõhusüsteem |
| --- | --- |

36.

Suruõhusüsteem

X/—

X

—

X

X

X

X

—

X

X

X

| 36.A | Suruõhusüsteem – kontroll ja näidikud |
| --- | --- |

36.A

Suruõhusüsteem – kontroll ja näidikud

X/X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 37. | Vaakumsüsteem |
| --- | --- |

37.

Vaakumsüsteem

X/—

X

—

X

X

X

—

—

—

—

—

| 38. | Vee-/heitveesüsteem |
| --- | --- |

38.

Vee-/heitveesüsteem

X/—

X

X

—

—

—

X

X

—

—

—

| 41. | Ballastvesi |
| --- | --- |

41.

Ballastvesi

X/—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 42. | Integreeritud modulaaravioonika |
| --- | --- |

42.

Integreeritud modulaaravioonika

X/X

—

—

—

—

—

X

X

X

X

X

| 44. | Salongisüsteemid |
| --- | --- |

44.

Salongisüsteemid

X/X

—

—

—

—

—

X

X

X

X

X

| 45. | Pardapealsed hooldussüsteemid (või punktis 31 käsitletud süsteemid) |
| --- | --- |

45.

Pardapealsed hooldussüsteemid (või punktis 31 käsitletud süsteemid)

X/X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 46. | Teabesüsteemid |
| --- | --- |

46.

Teabesüsteemid

X/X

—

—

—

—

—

X

—

X

X

X

| 50. | Lasti- ja muud ruumid |
| --- | --- |

50.

Lasti- ja muud ruumid

X/X

—

X

—

—

—

—

—

—

—

—

Turbiin-/kolbmootori moodul

| 70. | Standardmenetlused – mootorid – üksnes tüübispetsiifilised |
| --- | --- |

70.

Standardmenetlused – mootorid – üksnes tüübispetsiifilised

—

—

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 70.A | Konstruktsioon ja tööpõhimõte (seadme sisselase, kompressorid, põlemiskamber, turbiin, laagrid ja tihendid, määrdesüsteemid) |
| --- | --- |

70.A

Konstruktsioon ja tööpõhimõte (seadme sisselase, kompressorid, põlemiskamber, turbiin, laagrid ja tihendid, määrdesüsteemid)

X/X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Turbiinmootorid:

| 70.B | Mootori jõudlus |
| --- | --- |

70.B

Mootori jõudlus

—

—

—

—

—

X

—

—

—

—

—

| 71. | Jõuseade |
| --- | --- |

71.

Jõuseade

X/—

X

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 72. | Mootoriturbiin/turbopropellermootor/turboventilaatormootor/lahtine ventilaator |
| --- | --- |

72.

Mootoriturbiin/turbopropellermootor/turboventilaatormootor/lahtine ventilaator

X/—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 73. | Mootori toitesüsteem ja selle kontroll |
| --- | --- |

73.

Mootori toitesüsteem ja selle kontroll

X/X

X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 73.A | FADEC- süsteemid (FADEC Systems) |
| --- | --- |

73.A

FADEC- süsteemid (FADEC Systems)

X/X

X

—

X

X

X

X

—

X

X

X

| 74. | Süüde |
| --- | --- |

74.

Süüde

X/X

X

—

—

—

—

X

—

—

—

—

| 75. | Õhk |
| --- | --- |

75.

Õhk

X/—

—

—

X

—

X

—

—

—

—

—

| 76. | Mootori juhtimisseadmed |
| --- | --- |

76.

Mootori juhtimisseadmed

X/—

X

—

—

—

X

—

—

—

—

—

| 77. | Mootori näidikud |
| --- | --- |

77.

Mootori näidikud

X/X

X

—

—

X

X

X

—

—

X

X

| 78. | Väljalase |
| --- | --- |

78.

Väljalase

X/—

X

—

—

X

—

—

—

—

—

—

| 79. | Õli |
| --- | --- |

79.

Õli

X/—

—

X

X

—

—

—

—

—

—

—

| 80. | Käivitamine |
| --- | --- |

80.

Käivitamine

X/—

X

—

—

X

X

—

—

—

—

—

| 82. | Vee sissepritse |
| --- | --- |

82.

Vee sissepritse

X/—

X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 83. | Abiseadmete ajami ülekanne |
| --- | --- |

83.

Abiseadmete ajami ülekanne

X/—

—

X

—

—

—

—

—

—

—

—

| 84. | Veojõu suurendamine |
| --- | --- |

84.

Veojõu suurendamine

X/—

X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Abijõuseadmed (APU):

| 49. | Abijõuseadmed |
| --- | --- |

49.

Abijõuseadmed

X/—

X

X

—

—

X

—

—

—

—

—

Kolbmootorid:

| 70. | Standardmenetlused –mootorid - üksnes tüübispetsiifilised |
| --- | --- |

70.

Standardmenetlused –mootorid - üksnes tüübispetsiifilised

—

—

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 70.A | Konstruktsioon ja tööpõhimõte (seadme sisselase, kompressorid, põlemiskamber, turbiin, laagrid ja tihendid, määrdesüsteemid) |
| --- | --- |

70.A

Konstruktsioon ja tööpõhimõte (seadme sisselase, kompressorid, põlemiskamber, turbiin, laagrid ja tihendid, määrdesüsteemid)

X/X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 70.B | Mootori jõudlus |
| --- | --- |

70.B

Mootori jõudlus

—

—

—

—

—

X

—

—

—

—

—

| 71. | Jõuseade |
| --- | --- |

71.

Jõuseade

X/—

X

X

—

—

—

—

X

—

—

—

| 73. | Mootori toitesüsteem ja selle kontroll |
| --- | --- |

73.

Mootori toitesüsteem ja selle kontroll

X/X

X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 73.A | FADEC- süsteemid (FADEC Systems) |
| --- | --- |

73.A

FADEC- süsteemid (FADEC Systems)

X/X

X

—

X

X

X

X

X

X

X

X

| 74. | Süüde |
| --- | --- |

74.

Süüde

X/X

X

—

—

—

—

X

—

—

—

—

| 76. | Mootori juhtimisseadmed |
| --- | --- |

76.

Mootori juhtimisseadmed

X/—

X

—

—

—

X

—

—

—

—

—

| 77. | Mootori näidikud |
| --- | --- |

77.

Mootori näidikud

X/X

X

—

—

X

X

X

—

—

X

X

| 78. | Väljalase |
| --- | --- |

78.

Väljalase

X/—

X

—

—

X

X

—

—

—

—

—

| 79. | Õli |
| --- | --- |

79.

Õli

X/—

—

X

X

—

—

—

—

—

—

—

| 80. | Käivitamine |
| --- | --- |

80.

Käivitamine

X/—

X

—

—

X

X

—

—

—

—

—

| 81. | Turbiinid |
| --- | --- |

81.

Turbiinid

X/—

X

X

X

—

X

—

—

—

—

—

| 82. | Vee sissepritse |
| --- | --- |

82.

Vee sissepritse

X/—

X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 83. | Abiseadmete ajami ülekanne |
| --- | --- |

83.

Abiseadmete ajami ülekanne

X/—

—

X

X

—

—

—

—

—

—

—

| 84. | Veojõu suurendamine |
| --- | --- |

84.

Veojõu suurendamine

X/—

X

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Propellerid:

| 60.A | Tavapärased tööd – propeller |
| --- | --- |

60.A

Tavapärased tööd – propeller

—

—

—

X

—

—

—

—

—

—

—

| 61. | Propellerid/jõuseadmed |
| --- | --- |

61.

Propellerid/jõuseadmed

X/X

X

X

—

X

X

—

—

—

—

—

| 61.A | Propelleri ehitus |
| --- | --- |

61.A

Propelleri ehitus

X/X

—

X

—

—

—

—

—

—

—

—

| 61.B | Propelleri sammu reguleerimine |
| --- | --- |

61.B

Propelleri sammu reguleerimine

X/—

X

—

X

X

X

—

—

—

—

—

| 61.C | Propelleri sünkroniseerimine |
| --- | --- |

61.C

Propelleri sünkroniseerimine

X/—

X

—

—

—

X

—

—

—

X

—

| 61.D | Propelleri elektrooniline juhtimine |
| --- | --- |

61.D

Propelleri elektrooniline juhtimine

X/X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 61.E | Propelleri jäätõrje |
| --- | --- |

61.E

Propelleri jäätõrje

X/—

X

—

X

X

X

—

—

—

—

—

| 61.F | Propelleri hooldamine |
| --- | --- |

61.F

Propelleri hooldamine

X/X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

4.   Tüübikoolitusalase eksamineerimise ja hindamise nõuded

4.1.   Teoreetilise õppe alase eksamineerimise nõuded

Pärast õhusõidukitüübikoolituse teooriaosa läbimist sooritatakse kirjalik eksam, mis vastab järgmistele nõuetele.

| a) | Eksamineerimiseks kasutatakse valikvastustega küsimusi. Igal küsimusel peab olema kolm valikvastust, millest ainult üks tohib olla õige. Eksami aeg sõltub küsimuste koguarvust ja igale küsimusele arvestatakse keskmiselt 90 sekundit. |
| --- | --- |

a)

Eksamineerimiseks kasutatakse valikvastustega küsimusi. Igal küsimusel peab olema kolm valikvastust, millest ainult üks tohib olla õige. Eksami aeg sõltub küsimuste koguarvust ja igale küsimusele arvestatakse keskmiselt 90 sekundit.

| b) | Ebaõiged valikvastused peaksid olema ainet mittetundva inimese jaoks sama usutavad kui õige vastusevariant. Kõik vastusevariandid peavad olema küsimusega otseselt seotud ning sarnanema üksteisega nii sõnavara, grammatilise struktuuri kui ka pikkuse poolest. |
| --- | --- |

b)

Ebaõiged valikvastused peaksid olema ainet mittetundva inimese jaoks sama usutavad kui õige vastusevariant. Kõik vastusevariandid peavad olema küsimusega otseselt seotud ning sarnanema üksteisega nii sõnavara, grammatilise struktuuri kui ka pikkuse poolest.

| c) | Arvandmeid sisaldavate küsimuste puhul peaksid valed vastusevariandid sisaldama menetlusvigu, näiteks ebaõige tähenduse kasutamist (+ asemel –) või valesid mõõtühikuid. Vastusevariandid ei tohi sisaldada suvalisi numbreid. |
| --- | --- |

c)

Arvandmeid sisaldavate küsimuste puhul peaksid valed vastusevariandid sisaldama menetlusvigu, näiteks ebaõige tähenduse kasutamist (+ asemel –) või valesid mõõtühikuid. Vastusevariandid ei tohi sisaldada suvalisi numbreid.

| d) | Iga peatüki (3) puhul kasutatav eksamineerimistase vastab punktis 2 „Õhusõidukitüübikoolituse tasemed” kindlaksmääratud tasemetele. Samas on lubatud esitada ka teatav arv madalama taseme küsimusi. |
| --- | --- |

d)

Iga peatüki (3) puhul kasutatav eksamineerimistase vastab punktis 2 „Õhusõidukitüübikoolituse tasemed” kindlaksmääratud tasemetele. Samas on lubatud esitada ka teatav arv madalama taseme küsimusi.

| e) | Eksami ajal ei tohi kasutada abivahendeid. Samuti ei ole lubatud kasutada teatmeteoseid. Erandiks on eksamid, kus kontrollitakse B1- ja B2-kategooria kandidaatide oskust tõlgendada tehnilisi dokumente. |
| --- | --- |

e)

Eksami ajal ei tohi kasutada abivahendeid. Samuti ei ole lubatud kasutada teatmeteoseid. Erandiks on eksamid, kus kontrollitakse B1- ja B2-kategooria kandidaatide oskust tõlgendada tehnilisi dokumente.

| f) | Iga koolitustunni kohta tuleb esitada vähemalt üks küsimus. Iga peatüki kohta esitatakse küsimusi vastavalt:






  — | peatüki ja taseme kohta tegelikult antud koolitustundide arvule; |
| --- | --- | --- |

f)

Iga koolitustunni kohta tuleb esitada vähemalt üks küsimus. Iga peatüki kohta esitatakse küsimusi vastavalt:

—

peatüki ja taseme kohta tegelikult antud koolitustundide arvule;

| — | koolitusvajaduste analüüsis esitatud õppe-eesmärkidele. |
| --- | --- |

—

koolitusvajaduste analüüsis esitatud õppe-eesmärkidele.

Kursuse heakskiitmisel hindab liikmesriigi pädev asutus küsimuste arvu ja taset.

| g) | Eksam loetakse sooritatuks, kui õigesti on vastatud vähemalt 75 % küsimustest. Kui tüübikoolituse kohta korraldatakse mitu eksamit, loetakse sooritatuks need eksamid, mille puhul vähemalt 75 % küsimustest on õigesti vastatud. Selleks et oleks võimalik õigesti vastata täpselt 75 % küsimustele, korrutatakse eksamiküsimuste arv neljaga. |
| --- | --- |

g)

Eksam loetakse sooritatuks, kui õigesti on vastatud vähemalt 75 % küsimustest. Kui tüübikoolituse kohta korraldatakse mitu eksamit, loetakse sooritatuks need eksamid, mille puhul vähemalt 75 % küsimustest on õigesti vastatud. Selleks et oleks võimalik õigesti vastata täpselt 75 % küsimustele, korrutatakse eksamiküsimuste arv neljaga.

| h) | Trahvipunktisüsteemi (st punktide mahaarvamist valesti vastatud küsimuste korral) ei kasutata. |
| --- | --- |

h)

Trahvipunktisüsteemi (st punktide mahaarvamist valesti vastatud küsimuste korral) ei kasutata.

| i) | Vaheeksameid tohib lõpueksami osana kasutada üksnes juhul, kui nendes kasutatakse nõutavat arvu küsimusi nõutaval tasemel. |
| --- | --- |

i)

Vaheeksameid tohib lõpueksami osana kasutada üksnes juhul, kui nendes kasutatakse nõutavat arvu küsimusi nõutaval tasemel.

4.2.   Praktilise õppe hindamise nõuded

Pärast õhusõidukitüübikoolituse praktilise osa läbimist tuleb teha hindamine, mis peab vastama järgmistele nõuetele.

| a) | Hindamist teostavad määratud hindajad, kellel on nõuetekohane kvalifikatsioon. |
| --- | --- |

a)

Hindamist teostavad määratud hindajad, kellel on nõuetekohane kvalifikatsioon.

| b) | Hinnatakse praktikandi teadmisi ja oskusi. |
| --- | --- |

b)

Hinnatakse praktikandi teadmisi ja oskusi.

5.   Tüübieksaminõuded

Tüübieksami viib läbi koolitusorganisatsioon, kellel on 147. osa nõuetele vastav või pädeva asutuse väljaantud koolitusluba.

Eksam on suuline, kirjalik või praktilistel oskustel põhinev või nende kombinatsioon ning see vastab järgmistele nõuetele.

| a) | Suulise eksami küsimused peavad olema avatud. |
| --- | --- |

a)

Suulise eksami küsimused peavad olema avatud.

| b) | Kirjaliku eksami küsimused peavad olema valikvastustega küsimused või teemaarendusküsimused. |
| --- | --- |

b)

Kirjaliku eksami küsimused peavad olema valikvastustega küsimused või teemaarendusküsimused.

| c) | Praktiliste oskuste hindamisel määratakse kindlaks isiku oskus täita konkreetset tööülesannet. |
| --- | --- |

c)

Praktiliste oskuste hindamisel määratakse kindlaks isiku oskus täita konkreetset tööülesannet.

| d) | Eksamiteemadeks peab olema valik punktis 3 kirjeldatud tüübikoolitus-/eksamikava peatükkidest (4) vastaval tasemel. |
| --- | --- |

d)

Eksamiteemadeks peab olema valik punktis 3 kirjeldatud tüübikoolitus-/eksamikava peatükkidest (4) vastaval tasemel.

| e) | Ebaõiged vastusevariandid peaksid olema ainet mittetundva inimese jaoks sama usutavad kui õige vastusevariant. Kõik vastusevariandid peavad olema küsimusega otseselt seotud ning sarnanema üksteisega nii sõnavara, grammatilise struktuuri kui ka pikkuse poolest. |
| --- | --- |

e)

Ebaõiged vastusevariandid peaksid olema ainet mittetundva inimese jaoks sama usutavad kui õige vastusevariant. Kõik vastusevariandid peavad olema küsimusega otseselt seotud ning sarnanema üksteisega nii sõnavara, grammatilise struktuuri kui ka pikkuse poolest.

| f) | Arvandmeid sisaldavate küsimuste puhul peaksid valed vastusevariandid kajastama menetlusvigu, näiteks valedel alusel tehtud parandusi või valesti teisendatud ühikuid; vastusevariandid ei tohi sisaldada suvalisi numbreid. |
| --- | --- |

f)

Arvandmeid sisaldavate küsimuste puhul peaksid valed vastusevariandid kajastama menetlusvigu, näiteks valedel alusel tehtud parandusi või valesti teisendatud ühikuid; vastusevariandid ei tohi sisaldada suvalisi numbreid.

| g) | Eksamil tuleb tagada järgmiste eesmärkide saavutamine:






  1. | käsitleda tõeselt ja usaldusväärselt õhusõiduki ja selle süsteemide teemat; |
| --- | --- | --- |

g)

Eksamil tuleb tagada järgmiste eesmärkide saavutamine:

1.

käsitleda tõeselt ja usaldusväärselt õhusõiduki ja selle süsteemide teemat;

| 2. | tagada õhusõidukitüübile kohaste hooldus-, ülevaatus- ja rutiinsete tööde ohutu tegemine kooskõlas hoolduskäsiraamatu ning muude asjakohaste juhiste ja ülesannetega, näiteks vigade leidmine, remonditööd, reguleerimine, osade vahetamine, seadistamine ja vajaduse korral funktsionaalsed kontrollid, näiteks mootori töö jms; |
| --- | --- |

2.

tagada õhusõidukitüübile kohaste hooldus-, ülevaatus- ja rutiinsete tööde ohutu tegemine kooskõlas hoolduskäsiraamatu ning muude asjakohaste juhiste ja ülesannetega, näiteks vigade leidmine, remonditööd, reguleerimine, osade vahetamine, seadistamine ja vajaduse korral funktsionaalsed kontrollid, näiteks mootori töö jms;

| 3. | kasutada nõuetekohaselt kõiki õhusõidukiga seotud tehnilisi ja muid dokumente; |
| --- | --- |

3.

kasutada nõuetekohaselt kõiki õhusõidukiga seotud tehnilisi ja muid dokumente;

| 4. | kasutada nõuetekohaselt eritööriistu ja katseseadmeid, kõrvaldada ja vahetada õhusõidukitüübispetsiifilisi komponente ja mooduleid, kaasa arvatud hooldustööd tiibadel. |
| --- | --- |

4.

kasutada nõuetekohaselt eritööriistu ja katseseadmeid, kõrvaldada ja vahetada õhusõidukitüübispetsiifilisi komponente ja mooduleid, kaasa arvatud hooldustööd tiibadel.

| h) | Eksam peab vastama järgmistele tingimustele.






  1. | Eksamit võib püüda sooritada kolm korda järjest. Kui kandidaat ei soorita eksamit ka kolmandal korral, võib ta uuesti eksamile minna pärast ühe aasta möödumist. Pärast esimest ebaõnnestunud katset ühes koolitustsüklis on vaja oodata 30 päeva ja pärast teist ebaõnnestunud katset on vaja oodata 60 päeva.
  Taotleja annab lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioonile või pädevale asutusele, kelle juures ta eksamit soovib sooritada, kirjaliku kinnituse eelmisel aastal ebaõnnestunud eksamite arvu ja kuupäevade kohta, märkides ära ka selle lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni või pädeva asutuse nime, kes eksami korraldas. Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon või pädev asutus peab kontrollima, kas ebaõnnestunud eksamite arv ja nende sooritamise aeg vastavad asjaomastele nõuetele. |
| --- | --- | --- |

h)

Eksam peab vastama järgmistele tingimustele.

1.

Eksamit võib püüda sooritada kolm korda järjest. Kui kandidaat ei soorita eksamit ka kolmandal korral, võib ta uuesti eksamile minna pärast ühe aasta möödumist. Pärast esimest ebaõnnestunud katset ühes koolitustsüklis on vaja oodata 30 päeva ja pärast teist ebaõnnestunud katset on vaja oodata 60 päeva.

Taotleja annab lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioonile või pädevale asutusele, kelle juures ta eksamit soovib sooritada, kirjaliku kinnituse eelmisel aastal ebaõnnestunud eksamite arvu ja kuupäevade kohta, märkides ära ka selle lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni või pädeva asutuse nime, kes eksami korraldas. Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon või pädev asutus peab kontrollima, kas ebaõnnestunud eksamite arv ja nende sooritamise aeg vastavad asjaomastele nõuetele.

| 2. | Tüübieksam tuleb sooritada ja vajalikud praktilised oskused tuleb omandada kolme aasta jooksul enne seda, kui esitatakse taotlus lennundustehnilise töötaja loale tüübipädevusmärke saamise kohta. |
| --- | --- |

2.

Tüübieksam tuleb sooritada ja vajalikud praktilised oskused tuleb omandada kolme aasta jooksul enne seda, kui esitatakse taotlus lennundustehnilise töötaja loale tüübipädevusmärke saamise kohta.

| 3. | Tüübieksami peab vastu võtma vähemalt üks eksamineerija. Eksamineerija(d) ei tohi olla seotud taotleja koolitamisega. |
| --- | --- |

3.

Tüübieksami peab vastu võtma vähemalt üks eksamineerija. Eksamineerija(d) ei tohi olla seotud taotleja koolitamisega.

| i) | Eksamineerija peab koostama ja allkirjastama kirjaliku aruande, milles selgitatakse, miks kandidaat eksami sooritas või seda ei sooritanud. |
| --- | --- |

i)

Eksamineerija peab koostama ja allkirjastama kirjaliku aruande, milles selgitatakse, miks kandidaat eksami sooritas või seda ei sooritanud.

6.   Koolitus töökohal

Töökohal toimuva koolituse kiidab heaks loa väljaandnud pädev asutus.

Seda korraldatakse konkreetse õhusõidukitüübi hooldamiseks nõuetekohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioonis ja tema kontrolli all ning seda hindavad määratud hindajad, kellel on nõuetekohane kvalifikatsioon.

Töökohal toimuv koolitus peab olema alanud ja lõpule viidud kolme aasta jooksul enne tüübipädevusmärke kohta taotluse esitamist.

a)   Eesmärk

Töökohal toimuva koolituse eesmärk on omandada ohututeks hooldustöödeks vajalik pädevus ja kogemused.

b)   Sisu

Töökohal toimuv koolitus hõlmab pädeva asutuse jaoks vastuvõetavate ülesannete läbilõiget. Töökohal toimuval koolitusel käsitletavad ülesanded peavad olema õhusõiduki ja süsteemide puhul representatiivsed nii oma keerukuse kui ka ülesande täitmiseks vajaliku tehnika poolest. Koolitus võib muu hulgas sisaldada suhteliselt lihtsaid ülesandeid, kuid koolitatavad peavad õhusõidukitüübi puhul täitma ka keerukamaid hooldusülesandeid.

Õpilane ja määratud järelevaataja peavad mõlemad kinnitama iga ülesande oma allkirjaga. Loetletud ülesanded peavad põhinema tegelikul töökorraldusel/töölehel jms.

Töökohal toimuva koolituse lõplik hindamine on kohustuslik ja seda peab tegema määratud hindaja, kellel on nõuetekohane kvalifikatsioon.

Töökohal toimuva koolituse töölehtedele/päevikusse kantakse järgmised andmed:

| 1. | praktikandi nimi; |
| --- | --- |

1.

praktikandi nimi;

| 2. | sünniaeg; |
| --- | --- |

2.

sünniaeg;

| 3. | sertifitseeritud hooldusorganisatsioon; |
| --- | --- |

3.

sertifitseeritud hooldusorganisatsioon;

| 4. | asukoht; |
| --- | --- |

4.

asukoht;

| 5. | järelevaataja(te) ja hindaja nimi (nimed) (sh loa olemasolu korral ka selle number); |
| --- | --- |

5.

järelevaataja(te) ja hindaja nimi (nimed) (sh loa olemasolu korral ka selle number);

| 6. | ülesande lõpuleviimise kuupäev; |
| --- | --- |

6.

ülesande lõpuleviimise kuupäev;

| 7. | ülesande kirjeldus ning viide töökorraldusele / töökäsule / tehnilisele päevikule jms; |
| --- | --- |

7.

ülesande kirjeldus ning viide töökorraldusele / töökäsule / tehnilisele päevikule jms;

| 8. | õhusõidukitüüp ja õhusõiduki registreerimisnumber; |
| --- | --- |

8.

õhusõidukitüüp ja õhusõiduki registreerimisnumber;

| 9. | taotletav õhusõidukitüübipädevus. |
| --- | --- |

9.

taotletav õhusõidukitüübipädevus.

Selleks et pädeval asutusel oleks lihtsam töökohal toimuvat koolitust kontrollida, tuleb esitada i) üksikasjalikud töölehed / üksikasjalik päevik ning ii) vastavusaruanne, millega tõendatakse töökohal toimuva koolituse vastavust käesoleva osa nõudele.

IV liide

66. osa kohase lennundustehnilise töötaja loa rakendusala laiendamiseks nõutav kogemus

Järgmises tabelis on esitatud kogemustega seotud nõudeid, mida kohaldatakse uue kategooria või alamkategooria taotlemisel 66. osa kohasele loale.

Kõnealune kogemus peab olema praktiline ja seotud hooldustöödega sellisel käitataval õhusõidukil, mis kuulub taotletavasse asjaomasesse alamkategooriasse.

Nõutav kogemus võib olla 50 % võrra väiksem juhul, kui taotluse esitaja on taotletava alamkategooriaga seoses lõpetanud 147. osa nõuetele vastava heakskiidetud kursuse.

| Kuni
  Alates | A1 | A2 | A3 | A4 | B1.1 | B1.2 | B1.3 | B1.4 | B2 | B3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A1 | — | 6 kuud | 6 kuud | 6 kuud | 2 aastat | 6 kuud | 2 aastat | 1 aasta | 2 aastat | 6 kuud |
| A2 | 6 kuud | — | 6 kuud | 6 kuud | 2 aastat | 6 kuud | 2 aastat | 1 aasta | 2 aastat | 6 kuud |
| A3 | 6 kuud | 6 kuud | — | 6 kuud | 2 aastat | 1 aasta | 2 aastat | 6 kuud | 2 aastat | 1 aasta |
| A4 | 6 kuud | 6 kuud | 6 kuud | — | 2 aastat | 1 aasta | 2 aastat | 6 kuud | 2 aastat | 1 aasta |
| B1.1 | Puuduvad | 6 kuud | 6 kuud | 6 kuud | — | 6 kuud | 6 kuud | 6 kuud | 1 aasta | 6 kuud |
| B1,2 | 6 kuud | Puuduvad | 6 kuud | 6 kuud | 2 aastat | — | 2 aastat | 6 kuud | 2 aastat | Puuduvad |
| B1.3 | 6 kuud | 6 kuud | Puuduvad | 6 kuud | 6 kuud | 6 kuud | — | 6 kuud | 1 aasta | 6 kuud |
| B1.4 | 6 kuud | 6 kuud | 6 kuud | Puudub | 2 aastat | 6 kuud | 2 aastat | — | 2 aastat | 6 kuud |
| B2 | 6 kuud | 6 kuud | 6 kuud | 6 kuud | 1 aasta | 1 aasta | 1 aasta | 1 aasta | — | 1 aasta |
| B3 | 6 kuud | Puudub | 6 kuud | 6 kuud | 2 aastat | 6 kuud | 2 aastat | 1 aasta | 2 aastat | — |

Kuni

Alates

A1

A2

A3

A4

B1.1

B1.2

B1.3

B1.4

B2

B3

A1

—

6 kuud

6 kuud

6 kuud

2 aastat

6 kuud

2 aastat

1 aasta

2 aastat

6 kuud

A2

6 kuud

—

6 kuud

6 kuud

2 aastat

6 kuud

2 aastat

1 aasta

2 aastat

6 kuud

A3

6 kuud

6 kuud

—

6 kuud

2 aastat

1 aasta

2 aastat

6 kuud

2 aastat

1 aasta

A4

6 kuud

6 kuud

6 kuud

—

2 aastat

1 aasta

2 aastat

6 kuud

2 aastat

1 aasta

B1.1

Puuduvad

6 kuud

6 kuud

6 kuud

—

6 kuud

6 kuud

6 kuud

1 aasta

6 kuud

B1,2

6 kuud

Puuduvad

6 kuud

6 kuud

2 aastat

—

2 aastat

6 kuud

2 aastat

Puuduvad

B1.3

6 kuud

6 kuud

Puuduvad

6 kuud

6 kuud

6 kuud

—

6 kuud

1 aasta

6 kuud

B1.4

6 kuud

6 kuud

6 kuud

Puudub

2 aastat

6 kuud

2 aastat

—

2 aastat

6 kuud

B2

6 kuud

6 kuud

6 kuud

6 kuud

1 aasta

1 aasta

1 aasta

1 aasta

—

1 aasta

B3

6 kuud

Puudub

6 kuud

6 kuud

2 aastat

6 kuud

2 aastat

1 aasta

2 aastat

—

V liide

Taotluse vorm – EASA vorm 19

| 1. | Käesolevas liites on esitatud näidisvorm III lisas (66. osa) osutatud lennundustehnilise töötaja loa taotlemiseks. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas liites on esitatud näidisvorm III lisas (66. osa) osutatud lennundustehnilise töötaja loa taotlemiseks.

| 2. | Liikmesriigi pädev asutus võib EASA vormi 19 muuta üksnes selleks, et lisada täiendav teave, mida on vaja juhul, kui siseriiklike nõuetega lubatakse või nõutakse sellise III lisa (66. osa) kohase lennundustehnilise töötaja loa kasutamist, mille suhtes I lisa (M osa) ja II lisa (145. osa) nõuded ei kehti. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigi pädev asutus võib EASA vormi 19 muuta üksnes selleks, et lisada täiendav teave, mida on vaja juhul, kui siseriiklike nõuetega lubatakse või nõutakse sellise III lisa (66. osa) kohase lennundustehnilise töötaja loa kasutamist, mille suhtes I lisa (M osa) ja II lisa (145. osa) nõuded ei kehti.

Image

Image

VI liide

III lisas (66. osa) osutatud lennundustehnilise töötaja luba – EASA vorm 26

| 1. | III lisas (66. osa) osutatud lennundustehnilise töötaja loa näidis on esitatud järgmistel lehekülgedel. |
| --- | --- |

1.

III lisas (66. osa) osutatud lennundustehnilise töötaja loa näidis on esitatud järgmistel lehekülgedel.

| 2. | Dokument tuleb printida standardvormis, kuid arvutis koostamiseks võib soovi korral selle mõõtmeid vähendada. Kui mõõtmeid vähendatakse, tuleb tagada piisav ruum ametlike pitsatite ja templite jaoks. Arvutis koostatavatel dokumentidel ei pea olema lahtreid, mis jäävad tühjaks, kui dokument on selgelt tuvastatav III lisa (66. osa) kohaselt välja antava lennundustehnilise töötaja loana. |
| --- | --- |

2.

Dokument tuleb printida standardvormis, kuid arvutis koostamiseks võib soovi korral selle mõõtmeid vähendada. Kui mõõtmeid vähendatakse, tuleb tagada piisav ruum ametlike pitsatite ja templite jaoks. Arvutis koostatavatel dokumentidel ei pea olema lahtreid, mis jäävad tühjaks, kui dokument on selgelt tuvastatav III lisa (66. osa) kohaselt välja antava lennundustehnilise töötaja loana.

| 3. | Dokumendi võib printida inglise keeles või asjaomase liikmesriigi ametlikus keeles, kuid viimasel juhul tuleb iga väljaspool asjaomast liikmesriiki töötava loaomaniku puhul lisada ingliskeelne koopia, et tagada loa tekstist arusaamine vastastikuse tunnustamise puhul. |
| --- | --- |

3.

Dokumendi võib printida inglise keeles või asjaomase liikmesriigi ametlikus keeles, kuid viimasel juhul tuleb iga väljaspool asjaomast liikmesriiki töötava loaomaniku puhul lisada ingliskeelne koopia, et tagada loa tekstist arusaamine vastastikuse tunnustamise puhul.

| 4. | Igal loaomanikul peab olema kordumatu loanumber, mis koosneb riiklikust identifikaatorist ja tähtnumbrilisest tunnusest. |
| --- | --- |

4.

Igal loaomanikul peab olema kordumatu loanumber, mis koosneb riiklikust identifikaatorist ja tähtnumbrilisest tunnusest.

| 5. | Dokumendi lehekülgede järjekord ei ole oluline ning sellel ei pea tingimata olema vahejooni, kui esitatav teave on paigutatud lehekülgedele selliselt, et iga lehekülge võib selgelt samastada lisatud lennundustehnilise töötaja loa näidisega. |
| --- | --- |

5.

Dokumendi lehekülgede järjekord ei ole oluline ning sellel ei pea tingimata olema vahejooni, kui esitatav teave on paigutatud lehekülgedele selliselt, et iga lehekülge võib selgelt samastada lisatud lennundustehnilise töötaja loa näidisega.

| 6. | Dokumendi võib koostada i) liikmesriigi pädev asutus või ii) pädeva asutuse nõusolekul mis tahes II lisa (145. osa) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioon, kui järgitakse II lisa (145. osa) jaotises 145.A.70 osutatud hooldusorganisatsiooni käsiraamatus kajastatud menetlust, kuid dokumendi annab igal juhul välja liikmesriigi pädev asutus. |
| --- | --- |

6.

Dokumendi võib koostada i) liikmesriigi pädev asutus või ii) pädeva asutuse nõusolekul mis tahes II lisa (145. osa) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioon, kui järgitakse II lisa (145. osa) jaotises 145.A.70 osutatud hooldusorganisatsiooni käsiraamatus kajastatud menetlust, kuid dokumendi annab igal juhul välja liikmesriigi pädev asutus.

| 7. | Kehtiva lennundustehnilise töötaja loa muudatuse võib ette valmistada i) liikmesriigi pädev asutus või ii) pädeva asutuse nõusolekul mis tahes II lisa (145. osa) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioon, kui järgitakse II lisa (145. osa) jaotises 145.A.70 osutatud hooldusorganisatsiooni käsiraamatus kajastatud menetlust, kuid dokumendi muudab igal juhul liikmesriigi pädev asutus. |
| --- | --- |

7.

Kehtiva lennundustehnilise töötaja loa muudatuse võib ette valmistada i) liikmesriigi pädev asutus või ii) pädeva asutuse nõusolekul mis tahes II lisa (145. osa) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioon, kui järgitakse II lisa (145. osa) jaotises 145.A.70 osutatud hooldusorganisatsiooni käsiraamatus kajastatud menetlust, kuid dokumendi muudab igal juhul liikmesriigi pädev asutus.

| 8. | Kui lennundustehnilise töötaja luba on välja antud, peab selle omanik hoidma seda heas korras ning tagama, et sinna ei lisataks volitusteta kandeid. |
| --- | --- |

8.

Kui lennundustehnilise töötaja luba on välja antud, peab selle omanik hoidma seda heas korras ning tagama, et sinna ei lisataks volitusteta kandeid.

| 9. | Punktis 8 osutatud nõuete rikkumine võib kaasa tuua dokumendi kehtetuks tunnistamise ning hooldustõendite väljaandmise õiguse äravõtmise, samuti vastutusele võtmise siseriiklike õigusaktide alusel. |
| --- | --- |

9.

Punktis 8 osutatud nõuete rikkumine võib kaasa tuua dokumendi kehtetuks tunnistamise ning hooldustõendite väljaandmise õiguse äravõtmise, samuti vastutusele võtmise siseriiklike õigusaktide alusel.

| 10. | III lisa (66. osa) kohaselt välja antud lennundustehnilise töötaja luba tunnustavad kõik liikmesriigid ning seda ei ole teises liikmesriigis töötades vaja vahetada. |
| --- | --- |

10.

III lisa (66. osa) kohaselt välja antud lennundustehnilise töötaja luba tunnustavad kõik liikmesriigid ning seda ei ole teises liikmesriigis töötades vaja vahetada.

| 11. | EASA vormi 26 lisa ei ole kohustuslik ja seda võib kasutada ainult siseriiklike õiguste märkimiseks, kui kõnealuste õiguste suhtes kohaldatakse selliseid siseriiklikke õigusakte, mis jäävad III lisa (66. osa) reguleerimisalast väljapoole. |
| --- | --- |

11.

EASA vormi 26 lisa ei ole kohustuslik ja seda võib kasutada ainult siseriiklike õiguste märkimiseks, kui kõnealuste õiguste suhtes kohaldatakse selliseid siseriiklikke õigusakte, mis jäävad III lisa (66. osa) reguleerimisalast väljapoole.

| 12. | Tähelepanu tuleks pöörata sellele, et liikmesriigi pädeva asutuse poolt välja antaval III lisa (66. osa) kohasel lennundustehnilise töötaja loal võib olla teistsugune lehekülgede järjekord ja seal ei pruugi olla vahejooni. |
| --- | --- |

12.

Tähelepanu tuleks pöörata sellele, et liikmesriigi pädeva asutuse poolt välja antaval III lisa (66. osa) kohasel lennundustehnilise töötaja loal võib olla teistsugune lehekülgede järjekord ja seal ei pruugi olla vahejooni.

| 13. | Liikmesriigi pädev asutus võib otsustada õhusõidukitüübipädevuse lehekülge mitte välja anda kuni esimese õhusõidukitüübipädevuse kinnitamiseni, ning anda välja rohkem kui ühe õhusõidukitüübipädevuse lehekülje, kui pädevusi on rohkem. |
| --- | --- |

13.

Liikmesriigi pädev asutus võib otsustada õhusõidukitüübipädevuse lehekülge mitte välja anda kuni esimese õhusõidukitüübipädevuse kinnitamiseni, ning anda välja rohkem kui ühe õhusõidukitüübipädevuse lehekülje, kui pädevusi on rohkem.

| 14. | Punkti 13 sätetest olenemata peab iga väljaantav lehekülg olema eespool kirjeldatud vormingus ning sisaldama selle lehekülje jaoks kinnitatud teavet. |
| --- | --- |

14.

Punkti 13 sätetest olenemata peab iga väljaantav lehekülg olema eespool kirjeldatud vormingus ning sisaldama selle lehekülje jaoks kinnitatud teavet.

| 15. | Loal peab olema selgelt märgitud, et piirangud tähistavad hooldustõendi väljaandmise õiguse puudumist. Kui piiranguid ei ole, antakse lehekülg „PIIRANGUD” välja märkusega „piiranguid ei ole”. |
| --- | --- |

15.

Loal peab olema selgelt märgitud, et piirangud tähistavad hooldustõendi väljaandmise õiguse puudumist. Kui piiranguid ei ole, antakse lehekülg „PIIRANGUD” välja märkusega „piiranguid ei ole”.

| 16. | Kui kasutatakse eelnevalt väljatrükitud vormi, märgitakse igasse kategooria, alamkategooria või tüübipädevuse lahtrisse, mille kohta pädevusteavet ei ole, järgmine: „pädevus puudub”. |
| --- | --- |

16.

Kui kasutatakse eelnevalt väljatrükitud vormi, märgitakse igasse kategooria, alamkategooria või tüübipädevuse lahtrisse, mille kohta pädevusteavet ei ole, järgmine: „pädevus puudub”.

| 17. | III lisas (66. osa) osutatud lennundustehnilise töötaja loa näidis |
| --- | --- |

17.

III lisas (66. osa) osutatud lennundustehnilise töötaja loa näidis

Image

Image

| 4. | Määruse (EÜ) nr 2042/2003 IV lisa (147. osa) muudetakse järgmiselt:






  1) | sisukord asendatakse järgmisega:
  „SISUKORD
  147.1

  A JAGU –   TEHNILISED NÕUDED

  A ALAJAGU –   ÜLDSÄTTED






  147.A.05 | Reguleerimisala |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Määruse (EÜ) nr 2042/2003 IV lisa (147. osa) muudetakse järgmiselt:

1)

sisukord asendatakse järgmisega:

„SISUKORD

147.1

A JAGU –   TEHNILISED NÕUDED

A JAGU

TEHNILISED NÕUDED

A ALAJAGU –   ÜLDSÄTTED

147.A.05

| 147.A.10 | Üldsätted |
| --- | --- |

147.A.10

| 147.A.15 | Taotlemine |
| --- | --- |

147.A.15

B ALAJAGU –   ORGANISATSIOONILISED NÕUDED

| 147.A.100 | Nõuded tööruumidele |
| --- | --- |

147.A.100

| 147.A.105 | Nõuded töötajatele |
| --- | --- |

147.A.105

| 147.A.110 | Õpetajate, eksamineerijate ja hindajate andmed |
| --- | --- |

147.A.110

| 147.A.115 | Õppevahendid |
| --- | --- |

147.A.115

| 147.A.120 | Hoolduskoolituse materjalid |
| --- | --- |

147.A.120

| 147.A.125 | Koolituse dokumenteerimine |
| --- | --- |

147.A.125

| 147.A.130 | Õppemeetodid ja kvaliteedi tagamise kord |
| --- | --- |

147.A.130

| 147.A.135 | Eksamid |
| --- | --- |

147.A.135

| 147.A.140 | Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni käsiraamat |
| --- | --- |

147.A.140

| 147.A.145 | Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni õigused |
| --- | --- |

147.A.145

| 147.A.150 | Muudatused lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioonis |
| --- | --- |

147.A.150

| 147.A.155 | Organisatsiooni sertifikaadi kehtivuse kestvus |
| --- | --- |

147.A.155

| 147.A.160 | Puudused |
| --- | --- |

147.A.160

C ALAJAGU –   HEAKSKIIDETUD BAASKOOLITUS

| 147.A.200 | Heakskiidetud baaskoolitus |
| --- | --- |

147.A.200

| 147.A.205 | Baasteadmiste kontroll |
| --- | --- |

147.A.205

| 147.A.210 | Praktiliste baasoskuste hindamine |
| --- | --- |

147.A.210

D ALAJAGU –   TÜÜBI-/TÖÖKOOLITUS

| 147.A.300 | Tüübi-/töökoolitus |
| --- | --- |

147.A.300

| 147.A.305 | Tüübieksamid ja tööoskuste hindamised |
| --- | --- |

147.A.305

B JAGU —   MENETLUSKORD PÄDEVATELE ASUTUSTELE

B JAGU

MENETLUSKORD PÄDEVATELE ASUTUSTELE

A ALAJAGU –   ÜLDSÄTTED

| 147.B.05 | Reguleerimisala |
| --- | --- |

147.B.05

| 147.B.10 | Pädev asutus |
| --- | --- |

147.B.10

| 147.B.20 | Dokumentide säilitamine |
| --- | --- |

147.B.20

| 147.B.25 | Erandid |
| --- | --- |

147.B.25

B ALAJAGU –   SERTIFIKAADI VÄLJAANDMINE

| 147.B.110 | Sertifikaadi väljaandmise menetlus ja sertifikaadi muudatused |
| --- | --- |

147.B.110

| 147.B.120 | Sertifikaadi pikendamise kord |
| --- | --- |

147.B.120

| 147.B.125 | Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni sertifikaat |
| --- | --- |

147.B.125

| 147.B.130 | Puudused |
| --- | --- |

147.B.130

C ALAJAGU –   LENNUNDUSTEHNILISTE TÖÖTAJATE KOOLITUSORGANISATSIOONI SERTIFIKAADI KEHTETUKS TUNNISTAMINE, PEATAMINE JA SELLELE PIIRANGUTE KEHTESTAMINE

| 147.B.200 | Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni sertifikaadi kehtetuks tunnistamine, peatamine ja sellele piirangute kehtestamine |
| --- | --- |

147.B.200

| I liide – | Baaskoolituse kestus |
| --- | --- |

I liide –

| II liide – | IV lisas (147. osa) osutatud lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni sertifikaat – EASA vorm 11 |
| --- | --- |

II liide –

| III liide – | IV lisas (147. osa) osutatud tunnistused – EASA vormid 148 ja 149”; |
| --- | --- |

III liide –

| 2) | A jao pealkiri asendatakse järgmisega:
  „A   JAGU


  TEHNILISED NÕUDED”; |
| --- | --- |

2)

A jao pealkiri asendatakse järgmisega:

„A   JAGU

A

JAGU

TEHNILISED NÕUDED”;

TEHNILISED NÕUDED

| 3) | jaotis 147.A.125 asendatakse järgmisega:
  „147.A.125   Koolituse dokumenteerimine

  Organisatsioon säilitab kõiki õpilaste koolitamise, eksamineerimise ja hindamisega seotud dokumente määramatu aja.”; |
| --- | --- |

3)

jaotis 147.A.125 asendatakse järgmisega:

„147.A.125   Koolituse dokumenteerimine

147.A.125

Koolituse dokumenteerimine

Organisatsioon säilitab kõiki õpilaste koolitamise, eksamineerimise ja hindamisega seotud dokumente määramatu aja.”;

| 4) | jaotist 147.A.145 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | Organisatsioonile ei tohi anda luba korraldada eksameid, kui talle ei ole antud luba korraldada vastavat koolitust.”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

jaotist 147.A.145 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

Organisatsioonile ei tohi anda luba korraldada eksameid, kui talle ei ole antud luba korraldada vastavat koolitust.”;

| ii) | lisatakse järgmine punkt f:






  „f) | Erandina punktist e võib organisatsioonile, kellele on antud luba korraldada baasteadmistega seotud koolitusi või tüübikoolitust, anda loa tüübieksamite korraldamiseks juhul, kui tüübikoolitust ei nõuta.” |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt f:

„f)

Erandina punktist e võib organisatsioonile, kellele on antud luba korraldada baasteadmistega seotud koolitusi või tüübikoolitust, anda loa tüübieksamite korraldamiseks juhul, kui tüübikoolitust ei nõuta.”

| 5) | A jao C alajao pealkiri asendatakse järgmisega:
  „C-   ALAJAGU


  HEAKSKIIDETUD BAASKOOLITUS
  ”; |
| --- | --- |

5)

A jao C alajao pealkiri asendatakse järgmisega:

„C-   ALAJAGU

HEAKSKIIDETUD BAASKOOLITUS
  ”;

HEAKSKIIDETUD BAASKOOLITUS

| 6) | jaotise 147.A.200 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Õppetöös tuleb käsitleda kategooria või alamkategooria lennundustehnilise töötaja loaga seotud ainet vastavalt III lisale (66. osa)”; |
| --- | --- | --- |

6)

jaotise 147.A.200 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Õppetöös tuleb käsitleda kategooria või alamkategooria lennundustehnilise töötaja loaga seotud ainet vastavalt III lisale (66. osa)”;

| 7) | B jao pealkiri asendatakse järgmisega:
  „B   JAGU



  MENETLUSKORD PÄDEVATELE ASUTUSTELE
  ”; |
| --- | --- |

7)

B jao pealkiri asendatakse järgmisega:

„B   JAGU

B

JAGU

MENETLUSKORD PÄDEVATELE ASUTUSTELE
  ”;

MENETLUSKORD PÄDEVATELE ASUTUSTELE

| 8) | jaotis 147.B.15 jäetakse välja; |
| --- | --- |

8)

jaotis 147.B.15 jäetakse välja;

| (9) | jaotise 147.B.120 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Iga organisatsiooni tuleb vähemalt iga 24 kuu järel kontrollida käesoleva lisa (147. osa) nõuete täitmise suhtes. Kontrollimine hõlmab vähemalt ühe asjaomase lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni korraldatud koolituskursuse ja ühe eksami jälgimist.”; |
| --- | --- | --- |

(9)

jaotise 147.B.120 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Iga organisatsiooni tuleb vähemalt iga 24 kuu järel kontrollida käesoleva lisa (147. osa) nõuete täitmise suhtes. Kontrollimine hõlmab vähemalt ühe asjaomase lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni korraldatud koolituskursuse ja ühe eksami jälgimist.”;

| 10) | I liide asendatakse järgmisega:

  „I liide

  Baaskursuse kestus

  Täismahus baaskursuse miinimumkestus on järgmine:







  Baaskursus | Kestus (tundides) | Teoreetilise õppe osa (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| A1 | 800 | 30–35 |
| A2 | 650 | 30–35 |
| A3 | 800 | 30–35 |
| A4 | 800 | 30–35 |
| B1.1 | 2 400 | 50–60 |
| B1.2 | 2 000 | 50–60 |
| B1.3 | 2 400 | 50–60 |
| B1.4 | 2 400 | 50–60 |
| B2 | 2 400 | 50–60 |
| B3 | 1 000 | 50–60” |

10)

I liide asendatakse järgmisega:

„I liide

Baaskursuse kestus

Täismahus baaskursuse miinimumkestus on järgmine:

Baaskursus

Kestus (tundides)

Teoreetilise õppe osa (%)

A1

800

30–35

A2

650

30–35

A3

800

30–35

A4

800

30–35

B1.1

2 400

50–60

B1.2

2 000

50–60

B1.3

2 400

50–60

B1.4

2 400

50–60

B2

2 400

50–60

B3

1 000

50–60”

| 11) | Liidet II muudetakse järgmiselt.

  „II liide

  IV lisas (147. osa) osutatud lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni sertifikaat – EASA vorm 11 |
| --- | --- |

11)

Liidet II muudetakse järgmiselt.

„II liide

IV lisas (147. osa) osutatud lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni sertifikaat – EASA vorm 11

Image

Image

| 12) | III liide asendatakse järgmisega:

  „III liide

  III liide – IV lisas (147. osa) osutatud tunnistused – EASA vormid 148 ja 149

  1.   Baaskoolitus/eksam

  Allpool esitatud tunnistuse vormi, milles käsitletakse 147. osa kohase baaskoolituse läbimist, kasutatakse baaskoolituse läbimise, baasteadmiste eksami sooritamise või mõlema tõendamiseks.
  Tunnistusel on selgelt märgitud iga mooduli kohta sooritatud eksamid, eksami sooritamise kuupäev ja III lisa (66. osa) I liite vastav versioon.



  2.   Tüübikoolitus/eksam

  147. osa kohase tüübikoolituse tunnistuse allpool esitatud vormi kasutatakse tüübikoolituse teoreetilise õppe, tüübikoolituse praktilise õppe või mõlema läbimise tõendamiseks.
  Tunnistusele märgitakse ka plaaneri/mootori kombinatsioon, mida koolituse jooksul kasutati.
  Asjakohased viited tuleb vajaduse korral kustutada ning koolituse liigi lahtrisse tuleb märkida, kas koolitus hõlmas ainult teoreetilist õpet või nii teoreetilist kui ka praktilist õpet.
  Koolitustunnistusel tuleb selgelt märkida, kas koolitus oli täielik või osaline (nt plaanerit või jõuseadet või avioonika- ja elektrisüsteeme käsitlev kursus), või taotleja varasemal kogemusel põhinev erinevuskoolitus, nt A340 (CFM) koolitus A320 kogemust omavatele lennundustehnilistele töötajatele. Kui tegemist ei ole täieliku koolitusega, tuleb tunnistusel näidata, kas kursuse jooksul käsitleti eri teemade vahelisi kokkupuutepunkte või mitte.
  [...] |
| --- | --- |

12)

III liide asendatakse järgmisega:

„III liide

III liide – IV lisas (147. osa) osutatud tunnistused – EASA vormid 148 ja 149

1.   Baaskoolitus/eksam

Allpool esitatud tunnistuse vormi, milles käsitletakse 147. osa kohase baaskoolituse läbimist, kasutatakse baaskoolituse läbimise, baasteadmiste eksami sooritamise või mõlema tõendamiseks.

Tunnistusel on selgelt märgitud iga mooduli kohta sooritatud eksamid, eksami sooritamise kuupäev ja III lisa (66. osa) I liite vastav versioon.

Image

2.   Tüübikoolitus/eksam

147. osa kohase tüübikoolituse tunnistuse allpool esitatud vormi kasutatakse tüübikoolituse teoreetilise õppe, tüübikoolituse praktilise õppe või mõlema läbimise tõendamiseks.

Tunnistusele märgitakse ka plaaneri/mootori kombinatsioon, mida koolituse jooksul kasutati.

Asjakohased viited tuleb vajaduse korral kustutada ning koolituse liigi lahtrisse tuleb märkida, kas koolitus hõlmas ainult teoreetilist õpet või nii teoreetilist kui ka praktilist õpet.

Koolitustunnistusel tuleb selgelt märkida, kas koolitus oli täielik või osaline (nt plaanerit või jõuseadet või avioonika- ja elektrisüsteeme käsitlev kursus), või taotleja varasemal kogemusel põhinev erinevuskoolitus, nt A340 (CFM) koolitus A320 kogemust omavatele lennundustehnilistele töötajatele. Kui tegemist ei ole täieliku koolitusega, tuleb tunnistusel näidata, kas kursuse jooksul käsitleti eri teemade vahelisi kokkupuutepunkte või mitte.

[...]

Image

---

(1)  Selliste kolbmootoriga hermetiseerimata lennukite puhul, mille maksimaalne stardimass on alla 2 000 kg, võib koolituse miinimumkestust vähendada 50 %.

1

(2)  Gruppi 2 (määratud kindlaks jaotises 66.A.42) kuuluvaid koptereid hõlmava koolituse miinimumkestust võib vähendada 30 %.

2

(3)  Punkti 4 kohaldamisel on peatükk punkti 3.1 alapunkti e tabelis sisalduv nummerdatud rida.

3

(4)  Punkti 5 kohaldamisel on peatükk punkti 3.1 alapunkti e ja punkti 3.2 alapunkti b tabelis sisalduv nummerdatud rida.

4

---