# Euroopa Liidu L 292/2011

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2011.292.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 292 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide10. november 2011 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2011.292.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 292

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide10. november 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1134/2011, 9. november 2011, milles käsitletakse toimeaine etüültsinidooni heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1135/2011, 9. november 2011, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 791/2011 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest teatavate Malaisiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste impordi kaudu, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue | 4 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1136/2011, 9. november 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 8 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1137/2011, 9. november 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2011/12. turustusaastaks rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 10 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1134/2011, 9. november 2011, milles käsitletakse toimeaine etüültsinidooni heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1135/2011, 9. november 2011, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 791/2011 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest teatavate Malaisiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste impordi kaudu, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue

4

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1136/2011, 9. november 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

8

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1137/2011, 9. november 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2011/12. turustusaastaks rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

10

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 472/09/COL, 25. november 2009, millega seitsmekümne viiendat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta | 12 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud aktid

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 472/09/COL, 25. november 2009, millega seitsmekümne viiendat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta

12

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 18. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1063/2010 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) parandused (ELT L 307, 23.11.2010) | 26 |

Parandused

*

Komisjoni 18. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1063/2010 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) parandused (ELT L 307, 23.11.2010)

(ELT L 307, 23.11.2010)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 10.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1134/2011,

9. november 2011,

milles käsitletakse toimeaine etüültsinidooni heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Toimeaine etüültsinidoon lisati nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) (2) I lisasse ajavahemikuks, mis lõpeb 30. septembril 2012. |
| --- | --- |

(1)

Toimeaine etüültsinidoon lisati nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) (2) I lisasse ajavahemikuks, mis lõpeb 30. septembril 2012.

| (2) | Tähtaega pikendati komisjoni 10. novembri 2010. aasta direktiiviga 2010/77/EL (millega muudeti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses teatavate toimeainete I lisasse kuulumise lõppemise kuupäevadega) (3)31. detsembrini 2015, et taotlejad saaksid taotlused ette valmistada ning komisjon saaks korraldada hindamise ja taotluste kohta otsuse vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Tähtaega pikendati komisjoni 10. novembri 2010. aasta direktiiviga 2010/77/EL (millega muudeti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses teatavate toimeainete I lisasse kuulumise lõppemise kuupäevadega) (3)31. detsembrini 2015, et taotlejad saaksid taotlused ette valmistada ning komisjon saaks korraldada hindamise ja taotluste kohta otsuse vastu võtta.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 78 lõike 3 kohaselt lisati kõnealune toimeaine komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga) (4) lisa A osasse ning tuleb lugeda määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heakskiidetuks. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 78 lõike 3 kohaselt lisati kõnealune toimeaine komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga) (4) lisa A osasse ning tuleb lugeda määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heakskiidetuks.

| (4) | Komisjonile ei esitatud aga komisjoni 7. detsembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1141/2010 (millega sätestatakse menetlus teise toimeainete rühma nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamiseks ja kehtestatakse kõnealuste ainete loetelu) (5) artikli 4 lõikes 1 ette nähtud tähtaja jooksul kõnealuse toimeaine kohta ühtegi taotlust ning taotluste esitamise tähtaeg on möödunud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjonile ei esitatud aga komisjoni 7. detsembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1141/2010 (millega sätestatakse menetlus teise toimeainete rühma nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamiseks ja kehtestatakse kõnealuste ainete loetelu) (5) artikli 4 lõikes 1 ette nähtud tähtaja jooksul kõnealuse toimeaine kohta ühtegi taotlust ning taotluste esitamise tähtaeg on möödunud.

| (5) | Seetõttu ei tohiks etüültsinidooni heakskiitu pikendada ning see tuleks rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osast välja jätta alates heakskiidu oletatava aegumise kuupäevast, kui seda poleks pikendatud direktiiviga 2010/77/EL. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu ei tohiks etüültsinidooni heakskiitu pikendada ning see tuleks rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osast välja jätta alates heakskiidu oletatava aegumise kuupäevast, kui seda poleks pikendatud direktiiviga 2010/77/EL.

| (6) | Käesoleva määrusega ei piirata õigust esitada selle toimeaine kohta uut taotlust määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ei piirata õigust esitada selle toimeaine kohta uut taotlust määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Heakskiidu pikendamata jätmine

Toimeaine etüültsinidooni heakskiitu ei pikendata.

Artikkel 2

Ajapikendus

Liikmesriikide antud ajapikendus etüültsinidooni sisaldavate taimekaitsevahendite müügile ja levitamisele kaotab kehtivuse hiljemalt 31. märtsil 2013 ning olemasolevate varude hävitamisele, ladustamisele ja kasutamisele hiljemalt 31. märtsil 2014.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. november 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

2

(3)  ELT L 293, 11.11.2010, lk 48.

3

(4)  ELT L 153, 11.6.2011, lk 1.

4

(5)  ELT L 322, 8.12.2010, lk 10.

5

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas asendatakse rida 33 järgmisega:

| Number | Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „33 | Etüültsinidoon
  CASi nr 142891-20-1
  CIPACi nr 598 | (Z)-etüül-2-kloro-3-[2-kloro-5-(tsükloheks-1-een-1,2-dikarboksimido)fenüül]akrülaat | 940 g/kg | 1. oktoober 2002 | 30. september 2012 | Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.
  Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 19. aprillil 2002 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees etüültsinidooni kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa. Selle üldhinnangu järgi peavad liikmesriigid






  — | pöörama erilist tähelepanu põhjavee võimalikule saastumisele, kui toimeainet kasutatakse tundlike muldade (nt neutraalse või suure pH-ga muldade) ja/või kliimatingimustega piirkondades; |

Number

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

„33

Etüültsinidoon

CASi nr 142891-20-1

CIPACi nr 598

(Z)-etüül-2-kloro-3-[2-kloro-5-(tsükloheks-1-een-1,2-dikarboksimido)fenüül]akrülaat

940 g/kg

1. oktoober 2002

30. september 2012

Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 19. aprillil 2002 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees etüültsinidooni kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa. Selle üldhinnangu järgi peavad liikmesriigid

—

pöörama erilist tähelepanu põhjavee võimalikule saastumisele, kui toimeainet kasutatakse tundlike muldade (nt neutraalse või suure pH-ga muldade) ja/või kliimatingimustega piirkondades;

| — | pöörama erilist tähelepanu veeorganismide kaitsmisele. |
| --- | --- |

—

pöörama erilist tähelepanu veeorganismide kaitsmisele.

Kasutusloa andmise tingimused peavad vajaduse korral sisaldama riski vähendamise meetmeid.”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatusaruannetes.

1

---

| 10.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1135/2011,

9. november 2011,

millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 791/2011 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest teatavate Malaisiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste impordi kaudu, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 13 lõiget 3 ning artikli 14 lõikeid 3 ja 5,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5

ning arvestades järgmist:

A.   TAOTLUS

| (1) | Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon”) on esitatud algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohane taotlus uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist pärit teatava hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ning kehtestada teatavate Malaisiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste suhtes registreerimisnõue, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon”) on esitatud algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohane taotlus uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist pärit teatava hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ning kehtestada teatavate Malaisiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste suhtes registreerimisnõue, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte.

| (2) | Taotluse esitas 27. septembril 2011 neli liidu hõreda koega klaaskiust kangaste tootjat: Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., Valmieras „Stikla Skiedra” AS ja Vitrulan Technical Textiles GmbH. |
| --- | --- |

(2)

Taotluse esitas 27. septembril 2011 neli liidu hõreda koega klaaskiust kangaste tootjat: Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., Valmieras „Stikla Skiedra” AS ja Vitrulan Technical Textiles GmbH.

B.   TOODE

| (3) | Toode, mille puhul võib olla tegemist meetmetest kõrvalehoidmisega, on Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangad (välja arvatud klaaskiust plaadid), mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm, mis kaaluvad rohkem kui 35 g/m2 ning mis on praegu liigitatud CN-koodide ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(3)

Toode, mille puhul võib olla tegemist meetmetest kõrvalehoidmisega, on Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangad (välja arvatud klaaskiust plaadid), mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm, mis kaaluvad rohkem kui 35 g/m2 ning mis on praegu liigitatud CN-koodide ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (4) | Uurimisalune toode on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, kuid see on saadetud Malaisiast, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, ja kuulub praegu samade CN-koodide alla nagu vaatlusalune toodegi. |
| --- | --- |

(4)

Uurimisalune toode on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, kuid see on saadetud Malaisiast, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, ja kuulub praegu samade CN-koodide alla nagu vaatlusalune toodegi.

C.   KEHTIVAD MEETMED

| (5) | Praegu jõus olevad meetmed, millest väidetavalt kõrvale hoitakse, on dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 791/2011 (2). |
| --- | --- |

(5)

Praegu jõus olevad meetmed, millest väidetavalt kõrvale hoitakse, on dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 791/2011 (2).

D.   UURIMISE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (6) | Taotlus sisaldab piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest hoitakse kõrvale Malaisias ümberlaadimise kaudu.
  Esitatud tõendid on järgmised. |
| --- | --- |

(6)

Taotlus sisaldab piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest hoitakse kõrvale Malaisias ümberlaadimise kaudu.

Esitatud tõendid on järgmised.

| (7) | Taotluses näidatakse, et pärast seda, kui vaatlusaluse toote suhtes kehtestati meetmed, on Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia ekspordis liitu toimunud märgatavad muutused ning sellistele muutustele pole muud põhjust või õigustust kui tollimaksu kehtestamine. |
| --- | --- |

(7)

Taotluses näidatakse, et pärast seda, kui vaatlusaluse toote suhtes kehtestati meetmed, on Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia ekspordis liitu toimunud märgatavad muutused ning sellistele muutustele pole muud põhjust või õigustust kui tollimaksu kehtestamine.

| (8) | Selline kaubandusstruktuuri muutus on ilmselt tingitud sellest, et Hiina Rahvavabariigist pärit teatavad hõreda koega klaaskiust kangad laaditakse ümber Malaisias. |
| --- | --- |

(8)

Selline kaubandusstruktuuri muutus on ilmselt tingitud sellest, et Hiina Rahvavabariigist pärit teatavad hõreda koega klaaskiust kangad laaditakse ümber Malaisias.

| (9) | Lisaks sisaldab taotlus piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hinna osas. Uurimisalust toodet imporditakse märgatavates kogustes, mis on ilmselt asendanud vaatlusaluse toote impordi. On piisavalt tõendeid selle kohta, et uurimisalust toodet imporditakse hindadega, mis on palju madalamad meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus kindlaks määratud mittekahjustavast hinnast. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks sisaldab taotlus piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hinna osas. Uurimisalust toodet imporditakse märgatavates kogustes, mis on ilmselt asendanud vaatlusaluse toote impordi. On piisavalt tõendeid selle kohta, et uurimisalust toodet imporditakse hindadega, mis on palju madalamad meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus kindlaks määratud mittekahjustavast hinnast.

| (10) | Viimaks on taotluses ka piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et uurimisaluse toote hinnad on vaatlusaluse toote varem kindlaks määratud normaalväärtusega võrreldes dumpinguhinnad. |
| --- | --- |

(10)

Viimaks on taotluses ka piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et uurimisaluse toote hinnad on vaatlusaluse toote varem kindlaks määratud normaalväärtusega võrreldes dumpinguhinnad.

| (11) | Kui uurimise käigus tuvastatakse ka muid Malaisias teostatavaid algmääruse artikliga 13 hõlmatud kõrvalehoidmisvõtteid peale ümberlaadimise, võib uurimine hõlmata ka neid. |
| --- | --- |

(11)

Kui uurimise käigus tuvastatakse ka muid Malaisias teostatavaid algmääruse artikliga 13 hõlmatud kõrvalehoidmisvõtteid peale ümberlaadimise, võib uurimine hõlmata ka neid.

E.   MENETLUS

| (12) | Eespool esitatut silmas pidades on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendusmaterjali selleks, et algatada uurimine vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja kehtestada uurimisaluse toote impordi suhtes registreerimisnõue vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(12)

Eespool esitatut silmas pidades on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendusmaterjali selleks, et algatada uurimine vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja kehtestada uurimisaluse toote impordi suhtes registreerimisnõue vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte.

a)   Küsimustikud

| (13) | Selleks et saada uurimise jaoks vajalikuks peetavat teavet, saadab komisjon küsimustikud teadaolevatele Malaisia eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, teadaolevatele Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, teadaolevatele liidu importijatele ja importijate ühendustele ning Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia ametiasutustele. Vajadust mööda võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et saada uurimise jaoks vajalikuks peetavat teavet, saadab komisjon küsimustikud teadaolevatele Malaisia eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, teadaolevatele Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, teadaolevatele liidu importijatele ja importijate ühendustele ning Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia ametiasutustele. Vajadust mööda võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult.

| (14) | Igal juhul peavad kõik huvitatud isikud komisjoniga viivitamatult ühendust võtma, kuid mitte hiljem kui käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul, ja taotlema küsimustikku käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 ette nähtud tähtaja jooksul, arvestades et käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud tähtaega kohaldatakse kõigi huvitatud isikute suhtes. |
| --- | --- |

(14)

Igal juhul peavad kõik huvitatud isikud komisjoniga viivitamatult ühendust võtma, kuid mitte hiljem kui käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul, ja taotlema küsimustikku käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 ette nähtud tähtaja jooksul, arvestades et käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud tähtaega kohaldatakse kõigi huvitatud isikute suhtes.

| (15) | Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia ametiasutustele teatatakse uurimise alustamisest. |
| --- | --- |

(15)

Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia ametiasutustele teatatakse uurimise alustamisest.

b)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

| (16) | Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja esitada tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, mis näitab, et neil on selleks konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(16)

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja esitada tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, mis näitab, et neil on selleks konkreetsed põhjused.

c)   Impordi vabastamine registreerimisnõudest või meetmetest

| (17) | Algmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt võib uurimisaluse toote impordi vabastada registreerimisnõudest või meetmetest, kui impordi puhul ei esine meetmetest kõrvale hoidmist. |
| --- | --- |

(17)

Algmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt võib uurimisaluse toote impordi vabastada registreerimisnõudest või meetmetest, kui impordi puhul ei esine meetmetest kõrvale hoidmist.

| (18) | Kuna väidetav kõrvalehoidmine leiab aset väljaspool liitu, võib vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4 vabastada registreerimisnõudest või meetmetest need teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste tootjad Malaisias, kes suudavad tõendada, et nad ei ole seotud (3) ühegi tootjaga, kelle suhtes meetmed kehtivad, (4) ning kelle puhul on leitud, et nad ei tegele meetmetest kõrvalehoidmisega algmääruse artikli 13 lõigetes 1 ja 2 määratletud tähenduses. Tootjad, kes soovivad vabastust, peaksid käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 esitatud tähtaja jooksul esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega. |
| --- | --- |

(18)

Kuna väidetav kõrvalehoidmine leiab aset väljaspool liitu, võib vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4 vabastada registreerimisnõudest või meetmetest need teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste tootjad Malaisias, kes suudavad tõendada, et nad ei ole seotud (3) ühegi tootjaga, kelle suhtes meetmed kehtivad, (4) ning kelle puhul on leitud, et nad ei tegele meetmetest kõrvalehoidmisega algmääruse artikli 13 lõigetes 1 ja 2 määratletud tähenduses. Tootjad, kes soovivad vabastust, peaksid käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 esitatud tähtaja jooksul esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega.

F.   REGISTREERIMINE

| (19) | Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 tuleks uurimisaluse toote suhtes kehtestada registreerimisnõue, tagamaks, et kui uurimise tulemusena tuvastatakse meetmetest kõrvale hoidmine, siis saaks dumpinguvastase tollimaksu tagasiulatuvalt sisse nõuda selle Malaisiast saadetud impordi registreerimise kuupäevast arvates. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 tuleks uurimisaluse toote suhtes kehtestada registreerimisnõue, tagamaks, et kui uurimise tulemusena tuvastatakse meetmetest kõrvale hoidmine, siis saaks dumpinguvastase tollimaksu tagasiulatuvalt sisse nõuda selle Malaisiast saadetud impordi registreerimise kuupäevast arvates.

G.   TÄHTAJAD

| (20) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul






  — | huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, esitada oma kirjaliku seisukoha, tagastada täidetud küsimustikud ning esitada muud teavet, mida tuleks uurimisel arvestada; |
| --- | --- | --- |

(20)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul

—

huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, esitada oma kirjaliku seisukoha, tagastada täidetud küsimustikud ning esitada muud teavet, mida tuleks uurimisel arvestada;

| — | Malaisias asuvad tootjad saavad taotleda vabastamist impordi registreerimisest või meetmetest; |
| --- | --- |

—

Malaisias asuvad tootjad saavad taotleda vabastamist impordi registreerimisest või meetmetest;

| — | huvitatud isikud võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse. |
| --- | --- |

—

huvitatud isikud võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse.

| (21) | Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas huvitatud isik on endast käesoleva määruse artiklis 3 nimetatud tähtaja jooksul teatanud. |
| --- | --- |

(21)

Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas huvitatud isik on endast käesoleva määruse artiklis 3 nimetatud tähtaja jooksul teatanud.

H.   KOOSTÖÖSOOVIMATUS

| (22) | Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist olulisel määral, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused olemasolevate andmete põhjal. |
| --- | --- |

(22)

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist olulisel määral, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused olemasolevate andmete põhjal.

| (23) | Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele faktidele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral. |
| --- | --- |

(23)

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele faktidele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

I.   UURIMISE AJAKAVA

| (24) | Uurimine viiakse lõpule algmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(24)

Uurimine viiakse lõpule algmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

J.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

| (25) | Tuleb märkida, et uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (5). |
| --- | --- |

(25)

Tuleb märkida, et uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (5).

K.   ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAV AMETNIK

| (26) | Tähelepanu juhitakse ka asjaolule, et kui huvitatud isikutel tekib raskusi oma kaitseõiguste kasutamisega, võivad nad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni talituste vahel ning aitab vajaduse korral leida ühise keele menetlusküsimustes, mis mõjutavad nende isikute huvide kaitset kõnealuses menetluses, eelkõige sellistes küsimustes nagu juurdepääs toimikule, konfidentsiaalsus, tähtaegade pikendamine ning suuliste ja/või kirjalike esildiste menetlemine. Täiendav teave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel (http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm), |
| --- | --- |

(26)

Tähelepanu juhitakse ka asjaolule, et kui huvitatud isikutel tekib raskusi oma kaitseõiguste kasutamisega, võivad nad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni talituste vahel ning aitab vajaduse korral leida ühise keele menetlusküsimustes, mis mõjutavad nende isikute huvide kaitset kõnealuses menetluses, eelkõige sellistes küsimustes nagu juurdepääs toimikule, konfidentsiaalsus, tähtaegade pikendamine ning suuliste ja/või kirjalike esildiste menetlemine. Täiendav teave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel (http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga algatatakse algmääruse artikli 13 lõike 3 kohane uurimine eesmärgiga teha kindlaks, kas rakendusmäärusega (EL) nr 791/2011 kehtestatud meetmetest hoitakse kõrvale selliste hõreda koega klaaskiust kangaste (välja arvatud klaaskiust plaadid) importimisel ühendusse, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm, mis kaaluvad rohkem kui 35 g/m2 ja kuuluvad praegu CN-koodide ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 (TARICi koodid 7019510011 ja 7019590011) alla ning mis on saadetud Malaisiast, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte.

Artikkel 2

Tolliasutusi kohustatakse algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt võtma asjakohaseid meetmeid käesoleva määruse artiklis 1 määratletud toote registreerimiseks selle importimisel liitu.

Registreerimisnõue aegub üheksa kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Komisjon võib määruse alusel lubada tolliasutustel lõpetada liitu imporditavate toodete registreerimise selliste tootjate puhul, kes on taotlenud registreerimisest vabastamist ja kelle puhul on tehtud kindlaks, et nad vastavad vabastamise eelduseks olevatele nõuetele.

Artikkel 3

1.   Küsimustikke tuleks komisjoni käest taotleda 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad huvitatud isikud selleks, et nende seisukohti uurimise käigus arvesse võetaks, endast komisjonile teada andma ja esitama kirjalikult oma seisukohad, küsimustiku vastused ja mis tahes muu teabe 37 päeva jooksul alates käesoleva määruse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

3.   Malaisias asuvad tootjad, kes taotlevad vabastust registreerimisnõudest või meetmetest, peaksid esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega sama 37-päevase tähtaja jooksul.

4.   Peale selle võivad kõik huvitatud isikud sama 37-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

5.   Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused elektrooniliselt (mittekonfidentsiaalsed esildised e-posti teel, konfidentsiaalsed esildised CD-R-il või DVD-l), märkida tuleb huvitatud isiku nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumbrid. Täidetud küsimustike ja täienduste juurde kuuluvad volikirjad ja allkirjastatud tõendid tuleb siiski esitada paberil, seega kas posti teel või käsipostiga alljärgneval aadressil. Vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 2 tuleb huvitatud isikul teatada kohe komisjonile, kui ta ei saa esitada esildisi ja taotlusi elektroonilisel kujul. Täiendavat teavet sidepidamise kohta komisjoniga võivad huvitatud isikud saada kaubanduse peadirektoraadi veebisaidi vastavalt veebilehelt: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence. Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas määruses nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (piiratud), (6) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega olema kaasas mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele).

Postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks: + 32 22993704 |
| E-posti aadress: TRADE-AC-MESH@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks: + 32 22993704

E-posti aadress: TRADE-AC-MESH@ec.europa.eu

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 9. november 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 204, 9.8.2011, lk 1.

2

(3)  Vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätted) artiklile 143 käsitatakse isikuid üksteisega seotuna ainult siis, kui a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on õiguslikult seisundilt äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) üks isik otse või kaudselt omab, kontrollib või valdab 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikuid loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või abikaasa õde ja õemees või vennanaine (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1). Selles kontekstis tähendab „isik” mis tahes füüsilist või juriidilist isikut.

3

(4)  Isegi kui tootjad on eespool kirjeldatud viisil seotud ettevõtjatega, kelle suhtes kehtivad Hiina Rahvavabariigist lähtuva ekspordi suhtes kehtestatud meetmed (esialgsed dumpinguvastased meetmed), võidakse siiski anda vabastus juhul, kui puuduvad tõendid, et seotus ettevõtjatega, kelle suhtes esialgsed meetmed kehtivad, on loodud või seda on kasutatud esialgsetest meetmetest kõrvale hoidmiseks.

4

(5)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

5

(6)  Dokument märkega „Limited” on konfidentsiaalne dokument vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 (tekstis viidatud kui „algmäärus”) artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

6

---

| 10.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1136/2011,

9. november 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. novembril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. november 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| MA | 47,8 |
| MK | 61,4 |
| TR | 85,9 |
| ZZ | 64,8 |
| 0707 00 05 | AL | 64,0 |
| EG | 161,4 |
| TR | 135,1 |
| ZZ | 120,2 |
| 0709 90 70 | AR | 61,1 |
| MA | 70,1 |
| TR | 146,8 |
| ZZ | 92,7 |
| 0805 20 10 | MA | 80,2 |
| ZA | 74,4 |
| ZZ | 77,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | AR | 54,5 |
| HR | 10,3 |
| IL | 76,0 |
| MA | 79,7 |
| TR | 81,8 |
| UY | 54,6 |
| ZZ | 59,5 |
| 0805 50 10 | AR | 58,5 |
| BO | 59,5 |
| TR | 67,5 |
| ZA | 40,1 |
| ZZ | 56,4 |
| 0806 10 10 | BR | 231,5 |
| CL | 73,3 |
| EC | 65,7 |
| LB | 291,0 |
| TR | 144,2 |
| US | 268,2 |
| ZA | 80,8 |
| ZZ | 165,0 |
| 0808 10 80 | CA | 145,0 |
| CL | 90,0 |
| CN | 67,2 |
| MK | 41,0 |
| NZ | 127,6 |
| ZA | 150,1 |
| ZZ | 103,5 |
| 0808 20 50 | CN | 50,3 |
| TR | 133,1 |
| ZZ | 91,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

64,0

MA

47,8

MK

61,4

TR

85,9

ZZ

64,8

0707 00 05

AL

64,0

EG

161,4

TR

135,1

ZZ

120,2

0709 90 70

AR

61,1

MA

70,1

TR

146,8

ZZ

92,7

0805 20 10

MA

80,2

ZA

74,4

ZZ

77,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

AR

54,5

HR

10,3

IL

76,0

MA

79,7

TR

81,8

UY

54,6

ZZ

59,5

0805 50 10

AR

58,5

BO

59,5

TR

67,5

ZA

40,1

ZZ

56,4

0806 10 10

BR

231,5

CL

73,3

EC

65,7

LB

291,0

TR

144,2

US

268,2

ZA

80,8

ZZ

165,0

0808 10 80

CA

145,0

CL

90,0

CN

67,2

MK

41,0

NZ

127,6

ZA

150,1

ZZ

103,5

0808 20 50

CN

50,3

TR

133,1

ZZ

91,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 10.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1137/2011,

9. november 2011,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2011/12. turustusaastaks rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2011/12. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1103/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2011/12. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1103/2011 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2011/12. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. novembril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. november 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 254, 30.9.2011, lk 12.

3

(4)  ELT L 285, 1.11.2011, lk 20.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 10. novembrist 2011

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 43,24 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 43,24 | 1,93 |
| 1701 12 10 (1) | 43,24 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 43,24 | 1,64 |
| 1701 91 00 (2) | 49,57 | 2,60 |
| 1701 99 10 (2) | 49,57 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,57 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

43,24

0,00

1701 11 90 (1)

43,24

1,93

1701 12 10 (1)

43,24

0,00

1701 12 90 (1)

43,24

1,64

1701 91 00 (2)

49,57

2,60

1701 99 10 (2)

49,57

0,00

1701 99 90 (2)

49,57

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % sahharoosisisalduse puhul.

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud aktid

| 10.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/12

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 472/09/COL,

25. november 2009,

millega seitsmekümne viiendat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta

EFTA JÄRELEVALVEAMET (1),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, (3) eriti selle artiklit 24 ja artikli 5 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted,

järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt avaldab järelevalveamet teateid või suuniseid küsimuste kohta, mida EMP leping käsitleb, kui see on sätestatud kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus või kui järelevalveamet seda vajalikuks peab,

järelevalveamet võttis riigiabi käsitlevad menetlus- ja sisulised eeskirjad vastu 19. jaanuaril 1994 (4),

14. augustil 2009 võttis Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi „komisjon”) vastu teatise finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (5),

kõnealune teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks,

EMP riigiabi eeskirjade ühtne kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas,

EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki „ÜLDIST” punkti II kohaselt peab järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma Euroopa Komisjoni poolt vastuvõetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,

järelevalveamet on kõnealusel teemal konsulteerinud Euroopa Komisjoni ja EFTA riikidega 20. oktoobril 2009 saadetud kirjas (juhtum nr 534132, 534133 ja 534134),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi suuniseid muudetakse, lisades uue peatüki finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta. Uus peatükk on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Ainult ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 25. november 2009

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Per SANDERUD

kolleegiumi liege

Kurt JÄGER

---

(1)  Edaspidi „järelevalveamet”.

1

(2)  Edaspidi „EMP leping”.

2

(3)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

3

(4)  Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994 ning mis on avaldatud
  Euroopa Ühenduste Teatajas L 231, 3.9.1994, lk 1, ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994, lk 1 (edaspidi „riigiabi suunised”). Riigiabi suuniste ajakohastatud versioon on avaldatud järelevalveameti veebilehel http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

4

Euroopa Ühenduste Teatajas

(5)  ELT C 195, 19.8.2009, lk 9.

5

---

LISA

PEATÜKK FINANTSSEKTORI ELUJÕULISUSE TAASTAMISE JA PRAEGUSE KRIISI OLUKORRAS RIIGIABI EESKIRJADE KOHASTE ÜMBERKORRALDAMISMEETMETE HINDAMISE KOHTA
   (1)

1.   Sissejuhatus

| 1) | Usalduse ja finantsturu nõuetekohase toimimise taastamine on oluline eeltingimus praegusest finants- ja majanduskriisist toibumiseks (2). EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) märgib, et pidades silmas kriisi süsteemsust ja finantssektoris osalejate vastastikust sõltuvust, on usalduse taastamiseks finantssüsteemis, siseturu säilitamiseks ja ettevõtjatele turvaliseks laenuandmiseks tehtud hulk algatusi (3). |
| --- | --- |

1)

Usalduse ja finantsturu nõuetekohase toimimise taastamine on oluline eeltingimus praegusest finants- ja majanduskriisist toibumiseks (2). EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) märgib, et pidades silmas kriisi süsteemsust ja finantssektoris osalejate vastastikust sõltuvust, on usalduse taastamiseks finantssüsteemis, siseturu säilitamiseks ja ettevõtjatele turvaliseks laenuandmiseks tehtud hulk algatusi (3).

| 2) | Järelevalveamet leiab, et kõnealuseid algatusi tuleb täiendada finantsasutuste tasandil võetavate meetmetega, et tagada finantsasutuste suutlikkus tulla välja praegusest kriisist ning taastada oma pikaajaline elujõulisus, ilma et neil läheks tarvis riigi toetust laenutegevuse viimisel kindlamale alusele. Ühenduse tasandil on komisjonil praegu käsil hulk riigiabi juhtumeid, mille aluseks on EÜ riikide sekkumine likviidsus-, maksevõime- või laenuprobleemide ärahoidmiseks. Järelevalveamet on andnud juhiseid pankadele ette nähtud riigiabi kavandamiseks ja rakendamiseks oma suuniste kolmes järjestikuses peatükis (4). Kõnealustes peatükkides tunnistatakse, et kriisi raskus õigustab abi andmist ja seda võib lugeda kokkusobivaks EMP lepinguga vastavalt selle artikli 61 lõike 3 punktile b, ning nendega loodi EFTA riikidele ühtne raamistik riiklike garantiide andmiseks, rekapitaliseerimismeetmete võtmiseks ja finantsasutuste vabastamiseks langenud väärtusega varadest. Raamistiku eeskirjade põhieesmärk on tagada, et päästemeetmetega suudetakse täielikult saavutada finantsstabiilsus ja säilitada laenuvood, tagades samal ajal võrdsed tingimused eri EMP riikides asuvatele pankadele, (5) samuti nendele pankadele, kes saavad riiklikku toetust, ja nendele, kes sellist toetust ei saa. Seejuures püütakse vältida EMP riikide omavahelist võistlemist toetuse andmisel, piirata moraalset ohtu ja tagada EMP pankade konkurentsivõime ja tõhusus EMP ja rahvusvahelistel turgudel. |
| --- | --- |

2)

Järelevalveamet leiab, et kõnealuseid algatusi tuleb täiendada finantsasutuste tasandil võetavate meetmetega, et tagada finantsasutuste suutlikkus tulla välja praegusest kriisist ning taastada oma pikaajaline elujõulisus, ilma et neil läheks tarvis riigi toetust laenutegevuse viimisel kindlamale alusele. Ühenduse tasandil on komisjonil praegu käsil hulk riigiabi juhtumeid, mille aluseks on EÜ riikide sekkumine likviidsus-, maksevõime- või laenuprobleemide ärahoidmiseks. Järelevalveamet on andnud juhiseid pankadele ette nähtud riigiabi kavandamiseks ja rakendamiseks oma suuniste kolmes järjestikuses peatükis (4). Kõnealustes peatükkides tunnistatakse, et kriisi raskus õigustab abi andmist ja seda võib lugeda kokkusobivaks EMP lepinguga vastavalt selle artikli 61 lõike 3 punktile b, ning nendega loodi EFTA riikidele ühtne raamistik riiklike garantiide andmiseks, rekapitaliseerimismeetmete võtmiseks ja finantsasutuste vabastamiseks langenud väärtusega varadest. Raamistiku eeskirjade põhieesmärk on tagada, et päästemeetmetega suudetakse täielikult saavutada finantsstabiilsus ja säilitada laenuvood, tagades samal ajal võrdsed tingimused eri EMP riikides asuvatele pankadele, (5) samuti nendele pankadele, kes saavad riiklikku toetust, ja nendele, kes sellist toetust ei saa. Seejuures püütakse vältida EMP riikide omavahelist võistlemist toetuse andmisel, piirata moraalset ohtu ja tagada EMP pankade konkurentsivõime ja tõhusus EMP ja rahvusvahelistel turgudel.

| 3) | Riigiabi eeskirjad on vahend, millega tagatakse tegutseda otsustanud EFTA riikide meetmete ühtsus. Otsuse kasutada riigi vahendeid näiteks pankade vabastamiseks langenud väärtusega varadest teevad siiski EFTA riigid ise. Mõnel juhul on finantsasutused võimelised kriisiga toime tulema ka ilma suuremate kohanduste või täiendava abita. Teisel juhul võib siiski olla asjakohane anda riigiabi garantiide, rekapitaliseerimise või langenud väärtusega varadest vabastamise kujul. |
| --- | --- |

3)

Riigiabi eeskirjad on vahend, millega tagatakse tegutseda otsustanud EFTA riikide meetmete ühtsus. Otsuse kasutada riigi vahendeid näiteks pankade vabastamiseks langenud väärtusega varadest teevad siiski EFTA riigid ise. Mõnel juhul on finantsasutused võimelised kriisiga toime tulema ka ilma suuremate kohanduste või täiendava abita. Teisel juhul võib siiski olla asjakohane anda riigiabi garantiide, rekapitaliseerimise või langenud väärtusega varadest vabastamise kujul.

| 4) | Juhul kui finantsasutus on saanud riigiabi, peaksid EFTA riigid esitama elujõulisuse taastamise kava või põhjalikuma ümberkorraldamiskava, et kinnitada panga pikaajalist elujõulisust ka ilma riigi toetuseta või aidata pangal selleni jõuda. Selleks et kirjeldada täpsemalt tingimusi, mille puhul võib olla tarvis pank põhjalikumalt ümber korraldada või mille puhul tuleb võtta meetmeid abist tingitud konkurentsimoonutuste kõrvaldamiseks, on kehtestatud konkreetsed kriteeriumid (6). Käesoleva peatükiga neid kriteeriume ei muudeta, vaid pigem täiendatakse, eesmärgiga suurendada prognoositavust ja tagada ühtne lähenemisviis. Selles selgitatakse, kuidas järelevalveamet hindab praeguse süsteemse kriisi tingimustes EFTA riikide poolt finantsasutustele antud ümberkorraldusabi kokkusobivust (7) EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel. |
| --- | --- |

4)

Juhul kui finantsasutus on saanud riigiabi, peaksid EFTA riigid esitama elujõulisuse taastamise kava või põhjalikuma ümberkorraldamiskava, et kinnitada panga pikaajalist elujõulisust ka ilma riigi toetuseta või aidata pangal selleni jõuda. Selleks et kirjeldada täpsemalt tingimusi, mille puhul võib olla tarvis pank põhjalikumalt ümber korraldada või mille puhul tuleb võtta meetmeid abist tingitud konkurentsimoonutuste kõrvaldamiseks, on kehtestatud konkreetsed kriteeriumid (6). Käesoleva peatükiga neid kriteeriume ei muudeta, vaid pigem täiendatakse, eesmärgiga suurendada prognoositavust ja tagada ühtne lähenemisviis. Selles selgitatakse, kuidas järelevalveamet hindab praeguse süsteemse kriisi tingimustes EFTA riikide poolt finantsasutustele antud ümberkorraldusabi kokkusobivust (7) EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel.

| 5) | Pangandussuunistes, rekapitaliseerimissuunistes ja langenud väärtusega varade suunistes tuletatakse meelde põhimõtteid, mis on kehtestatud suunistes raskustes olevate ettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (8). Kõnealuste põhimõtetega nähakse eelkõige ette, et ümberkorraldamisabi peaks aitama taastada ettevõtja pikaajalise elujõulisuse, ilma et ettevõtja sõltuks jätkuvalt riigiabist. Samuti nähakse nendega ette, et ümberkorraldusabi raames tuleks kulusid asjakohaselt jagada ja rakendada võimalikult suures ulatuses konkurentsimoonutuste vähendamise meetmeid, kuna konkurentsimoonutused võivad pikema aja jooksul asjaomase turu struktuuri ja toimimist oluliselt nõrgendada. |
| --- | --- |

5)

Pangandussuunistes, rekapitaliseerimissuunistes ja langenud väärtusega varade suunistes tuletatakse meelde põhimõtteid, mis on kehtestatud suunistes raskustes olevate ettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (8). Kõnealuste põhimõtetega nähakse eelkõige ette, et ümberkorraldamisabi peaks aitama taastada ettevõtja pikaajalise elujõulisuse, ilma et ettevõtja sõltuks jätkuvalt riigiabist. Samuti nähakse nendega ette, et ümberkorraldusabi raames tuleks kulusid asjakohaselt jagada ja rakendada võimalikult suures ulatuses konkurentsimoonutuste vähendamise meetmeid, kuna konkurentsimoonutused võivad pikema aja jooksul asjaomase turu struktuuri ja toimimist oluliselt nõrgendada.

| 6) | Põhimõtete kohaldamisel tuleb eelkõige silmas pidada siseturu terviklikkust ja pankade arengut kogu EMPs; vältida tuleks turu killustamist ja turu jaotamist. Käimasolevast kriisist ülesaamise järel peaks ühtsele EMP finantsturule toetuvatel EMP pankadel olema tugev üleilmne positsioon. Järelevalveamet kinnitab taas vajadust näha muutusi ette ja käsitleda neid sotsiaalse vastutustundlikkusega ning rõhutab vajadust järgida selliseid liikmesriikide õigusakte, millega rakendatakse kõnealustes tingimustes kohaldatavaid ühenduse direktiive töötajate teavitamise ja nõustamise kohta. |
| --- | --- |

6)

Põhimõtete kohaldamisel tuleb eelkõige silmas pidada siseturu terviklikkust ja pankade arengut kogu EMPs; vältida tuleks turu killustamist ja turu jaotamist. Käimasolevast kriisist ülesaamise järel peaks ühtsele EMP finantsturule toetuvatel EMP pankadel olema tugev üleilmne positsioon. Järelevalveamet kinnitab taas vajadust näha muutusi ette ja käsitleda neid sotsiaalse vastutustundlikkusega ning rõhutab vajadust järgida selliseid liikmesriikide õigusakte, millega rakendatakse kõnealustes tingimustes kohaldatavaid ühenduse direktiive töötajate teavitamise ja nõustamise kohta.

| 7) | Käesolevas peatükis selgitatakse, kuidas järelevalveamet hindab praeguses kriisiolukorras pankade ümberkorraldamiseks antavat abi, võttes arvesse vajadust kohandada seni kasutatud lähenemisviisi käimasoleva finantskriisi iseloomu ja üleilmse mõõtmega, pidades silmas pangandussektori süsteemset mõju kogu majandusele ja arvestades paljude pankade üheaegse ümberkorraldamise vajaduse võimalikku süsteemset mõju majandusele.






  — | Ümberkorraldamiskava peab sisaldama panga probleemide põhjalikku diagnoosi. Elujõulisuse taastamise jätkusuutlike strateegiate väljatöötamiseks on nõutav, et pank teeks oma äritegevuse stressitesti. Elujõulisuse taastamine peaks esimeses etapis põhinema ühistel parameetritel, mille aluseks on võimalikult suures ulatuses EMP tasandil kokku lepitud asjakohased meetodid. Pankadelt nõutakse ka vajaduse korral langenud väärtusega varade avalikustamist (9). |
| --- | --- | --- |

7)

Käesolevas peatükis selgitatakse, kuidas järelevalveamet hindab praeguses kriisiolukorras pankade ümberkorraldamiseks antavat abi, võttes arvesse vajadust kohandada seni kasutatud lähenemisviisi käimasoleva finantskriisi iseloomu ja üleilmse mõõtmega, pidades silmas pangandussektori süsteemset mõju kogu majandusele ja arvestades paljude pankade üheaegse ümberkorraldamise vajaduse võimalikku süsteemset mõju majandusele.

—

Ümberkorraldamiskava peab sisaldama panga probleemide põhjalikku diagnoosi. Elujõulisuse taastamise jätkusuutlike strateegiate väljatöötamiseks on nõutav, et pank teeks oma äritegevuse stressitesti. Elujõulisuse taastamine peaks esimeses etapis põhinema ühistel parameetritel, mille aluseks on võimalikult suures ulatuses EMP tasandil kokku lepitud asjakohased meetodid. Pankadelt nõutakse ka vajaduse korral langenud väärtusega varade avalikustamist (9).

| — | Pidades silmas finantsstabiilsuse saavutamise põhieesmärki ja valdavalt pessimistlikke majanduslikke väljavaateid kogu EMPs, pööratakse eriti suurt tähelepanu ümberkorraldamiskava ülesehitusele ning selle rakendamiseks vajalike etappide piisavalt paindlikule ja realistlikule ajastamisele. Juhul kui struktuurimeetmeid ei ole ebasoodsate turutingimuste tõttu võimalik viivitamatult rakendada, tuleks kaaluda panga tegevust reguleerivate vahepealsete kaitsemeetmete võtmist. |
| --- | --- |

—

Pidades silmas finantsstabiilsuse saavutamise põhieesmärki ja valdavalt pessimistlikke majanduslikke väljavaateid kogu EMPs, pööratakse eriti suurt tähelepanu ümberkorraldamiskava ülesehitusele ning selle rakendamiseks vajalike etappide piisavalt paindlikule ja realistlikule ajastamisele. Juhul kui struktuurimeetmeid ei ole ebasoodsate turutingimuste tõttu võimalik viivitamatult rakendada, tuleks kaaluda panga tegevust reguleerivate vahepealsete kaitsemeetmete võtmist.

| — | Järelevalveamet kavatseb finantssektori üldist olukorda silmas pidades kohaldada EFTA riikide ja abi saavate pankade suhtes kulude asjakohase jagamise põhimõtet. Juhul kui äriühingu päästmise ajal valitsenud turutingimuste tõttu ei ole võimalik kulude jagamise põhimõtet viivitamatult ja olulisel määral kohaldada, tuleks seda teha ümberkorraldamiskava rakendamise hilisemas etapis. |
| --- | --- |

—

Järelevalveamet kavatseb finantssektori üldist olukorda silmas pidades kohaldada EFTA riikide ja abi saavate pankade suhtes kulude asjakohase jagamise põhimõtet. Juhul kui äriühingu päästmise ajal valitsenud turutingimuste tõttu ei ole võimalik kulude jagamise põhimõtet viivitamatult ja olulisel määral kohaldada, tuleks seda teha ümberkorraldamiskava rakendamise hilisemas etapis.

| — | Meetmeid, mida võetakse päästetud panga poolt kas samas EFTA riigis või muudes EMP riikides põhjustatud konkurentsimoonutuste vähendamiseks, tuleks kavandada nii, et muud pangad ei satuks ebasoodsasse olukorda, ning seejuures tuleks arvestada asjaolu, et praeguse süsteemse kriisi tõttu on riikide sekkumine sektorisse väga laiaulatuslik. |
| --- | --- |

—

Meetmeid, mida võetakse päästetud panga poolt kas samas EFTA riigis või muudes EMP riikides põhjustatud konkurentsimoonutuste vähendamiseks, tuleks kavandada nii, et muud pangad ei satuks ebasoodsasse olukorda, ning seejuures tuleks arvestada asjaolu, et praeguse süsteemse kriisi tõttu on riikide sekkumine sektorisse väga laiaulatuslik.

| — | Täiendava abi andmine ümberkorraldamisperioodil peaks olema võimalik juhul, kui see on põhjendatud finantsstabiilsuse saavutamise seisukohast. Täiendav abi peaks olema piiratud elujõulisuse tagamiseks vajaliku miinimumiga. |
| --- | --- |

—

Täiendava abi andmine ümberkorraldamisperioodil peaks olema võimalik juhul, kui see on põhjendatud finantsstabiilsuse saavutamise seisukohast. Täiendav abi peaks olema piiratud elujõulisuse tagamiseks vajaliku miinimumiga.

| 8) | Käesoleva peatüki 2. jagu kohaldatakse ainult siis, kui EFTA riik on kohustatud teatama ümberkorraldamiskavast (10). 2. jao aluspõhimõtteid kohaldatakse analoogia alusel ka selliste juhtumite suhtes, mille puhul EFTA riigil puudub ametlik kohustus ümberkorraldamiskavast teatada, ent mille puhul nõutakse selle esitamist panga elujõulisuse tõendamiseks (11). Viimasel juhul, välja arvatud kahtluste korral, ei nõua järelevalveamet harilikult väga üksikasjalikku teavet (12). Kahtluse korral nõuab järelevalveamet eelkõige tõendeid stressitestimise kohta, mis sooritatakse kooskõlas punktiga 13, ning selle kohta, et testimise tulemused on kinnitanud riigi pädev asutus. 3., 4. ja 5. jagu kohaldatakse ainult siis, kui EFTA riik on kohustatud teatama ümberkorraldamiskavast. 6. jaos käsitletakse käesoleva peatüki ajalist kehtivust ja seda kohaldatakse nii juhul, mil EFTA riik on kohustatud abisaaja osas esitama ümberkorraldamiskava, kui ka juhul, mil EFTA riigilt nõutakse ainult abisaaja elujõulisuse tõendamist. |
| --- | --- |

8)

Käesoleva peatüki 2. jagu kohaldatakse ainult siis, kui EFTA riik on kohustatud teatama ümberkorraldamiskavast (10). 2. jao aluspõhimõtteid kohaldatakse analoogia alusel ka selliste juhtumite suhtes, mille puhul EFTA riigil puudub ametlik kohustus ümberkorraldamiskavast teatada, ent mille puhul nõutakse selle esitamist panga elujõulisuse tõendamiseks (11). Viimasel juhul, välja arvatud kahtluste korral, ei nõua järelevalveamet harilikult väga üksikasjalikku teavet (12). Kahtluse korral nõuab järelevalveamet eelkõige tõendeid stressitestimise kohta, mis sooritatakse kooskõlas punktiga 13, ning selle kohta, et testimise tulemused on kinnitanud riigi pädev asutus. 3., 4. ja 5. jagu kohaldatakse ainult siis, kui EFTA riik on kohustatud teatama ümberkorraldamiskavast. 6. jaos käsitletakse käesoleva peatüki ajalist kehtivust ja seda kohaldatakse nii juhul, mil EFTA riik on kohustatud abisaaja osas esitama ümberkorraldamiskava, kui ka juhul, mil EFTA riigilt nõutakse ainult abisaaja elujõulisuse tõendamist.

2.   Pikaajalise elujõulisuse taastamine

| 9) | Kui EFTA riik on järelevalveameti varasemate juhiste või otsuste alusel kohustatud esitama ümberkorraldamiskava, (13) peaks see olema kõikehõlmav ja üksikasjalik ning põhinema ühtsel kontseptsioonil. Selles peaks olema selgitatud, kuidas kavatseb pank võimalikult kiiresti taastada oma pikaajalise elujõulisuse ilma riigiabist sõltumata (14). Ümberkorraldamiskava teade peaks sisaldama võrdlust muude võimalustega, sealhulgas panga jagamine väiksemateks osadeks ja nende müümine eri ostjatele või panga ülevõtmine teise panga poolt, et järelevalveamet saaks hinnata, (15) kas on võimalik kasutada alternatiivset lahendust, mis on rohkem turule suunatud, vähem kulukas või moonutab vähem konkurentsi ning mis vastab seejuures finantsstabiilsuse säilitamise eesmärgile. Juhul kui panga elujõulisust ei ole võimalik taastada, tuleks ümberkorraldamiskavas näidata, kuidas pank nõuetekohaselt likvideerida. |
| --- | --- |

9)

Kui EFTA riik on järelevalveameti varasemate juhiste või otsuste alusel kohustatud esitama ümberkorraldamiskava, (13) peaks see olema kõikehõlmav ja üksikasjalik ning põhinema ühtsel kontseptsioonil. Selles peaks olema selgitatud, kuidas kavatseb pank võimalikult kiiresti taastada oma pikaajalise elujõulisuse ilma riigiabist sõltumata (14). Ümberkorraldamiskava teade peaks sisaldama võrdlust muude võimalustega, sealhulgas panga jagamine väiksemateks osadeks ja nende müümine eri ostjatele või panga ülevõtmine teise panga poolt, et järelevalveamet saaks hinnata, (15) kas on võimalik kasutada alternatiivset lahendust, mis on rohkem turule suunatud, vähem kulukas või moonutab vähem konkurentsi ning mis vastab seejuures finantsstabiilsuse säilitamise eesmärgile. Juhul kui panga elujõulisust ei ole võimalik taastada, tuleks ümberkorraldamiskavas näidata, kuidas pank nõuetekohaselt likvideerida.

| 10) | Ümberkorraldamiskavas tuleks selgitada panga raskuste põhjusi ja panga enda nõrku külgi ning kirjeldada üldjoontes, kuidas saab ümberkorraldamismeetmete abil panga probleeme kõrvaldada. |
| --- | --- |

10)

Ümberkorraldamiskavas tuleks selgitada panga raskuste põhjusi ja panga enda nõrku külgi ning kirjeldada üldjoontes, kuidas saab ümberkorraldamismeetmete abil panga probleeme kõrvaldada.

| 11) | Kavas tuleks esitada teave järgmiste punktide kohta: abisaaja ärimudel, sealhulgas eelkõige tema organisatsiooniline struktuur, rahastamine (tõendid lühi- ja pikaajalise rahastamisstruktuuri elujõulisuse kohta), (16) juhtimistava (tõendid huvide konflikti ärahoidmise ja vajalike muudatuste kohta juhtimissüsteemis), (17) riskihaldus (sealhulgas langenud väärtusega varade avalikustamine ja ettenägelik reservide loomine eeldatavate langeva väärtusega varade katteks), varade ja kohustuste haldamine, rahavoogude tekitamine (mille tase peaks olema piisav ilma riigi toetuseta), bilansivälised kohustused (tõendid nende tasakaalustatuse ja konsolideerituse kohta, kui pangal on potentsiaalne kahjurisk), (18) laenukapitali kasutamine, kohaldatavatele järelevalve-eeskirjadele vastav praegune ja prognoositav kapitali adekvaatsus (mis põhineb konservatiivsetel hinnangutel ja asjakohasel reservide loomisel) ning tasustamissüsteemi motivatsioonielement (19) (tõendid süsteemi panuse kohta abisaaja pikaajalisse kasumlikkusse). |
| --- | --- |

11)

Kavas tuleks esitada teave järgmiste punktide kohta: abisaaja ärimudel, sealhulgas eelkõige tema organisatsiooniline struktuur, rahastamine (tõendid lühi- ja pikaajalise rahastamisstruktuuri elujõulisuse kohta), (16) juhtimistava (tõendid huvide konflikti ärahoidmise ja vajalike muudatuste kohta juhtimissüsteemis), (17) riskihaldus (sealhulgas langenud väärtusega varade avalikustamine ja ettenägelik reservide loomine eeldatavate langeva väärtusega varade katteks), varade ja kohustuste haldamine, rahavoogude tekitamine (mille tase peaks olema piisav ilma riigi toetuseta), bilansivälised kohustused (tõendid nende tasakaalustatuse ja konsolideerituse kohta, kui pangal on potentsiaalne kahjurisk), (18) laenukapitali kasutamine, kohaldatavatele järelevalve-eeskirjadele vastav praegune ja prognoositav kapitali adekvaatsus (mis põhineb konservatiivsetel hinnangutel ja asjakohasel reservide loomisel) ning tasustamissüsteemi motivatsioonielement (19) (tõendid süsteemi panuse kohta abisaaja pikaajalisse kasumlikkusse).

| 12) | Elujõulisust tuleks hinnata täpse jaotuse abil iga tegevusharu ja iga tulemusüksuse puhul eraldi. Panga elujõulisuse peaks taastama peamiselt sisemiste meetmete abil. Välistel teguritel, mille üle ettevõtjal ei ole erilist mõju (näiteks hinna või nõudluse muutustel), võib see põhineda ainult siis, kui kasutatud turueeldused on üldiselt tunnustatud. Ümberkorraldamine nõuab loobumist sellistest tegevusvaldkondadest, milles võib keskmise pikkusega ajavahemikul püsida struktuuriline kahjum. |
| --- | --- |

12)

Elujõulisust tuleks hinnata täpse jaotuse abil iga tegevusharu ja iga tulemusüksuse puhul eraldi. Panga elujõulisuse peaks taastama peamiselt sisemiste meetmete abil. Välistel teguritel, mille üle ettevõtjal ei ole erilist mõju (näiteks hinna või nõudluse muutustel), võib see põhineda ainult siis, kui kasutatud turueeldused on üldiselt tunnustatud. Ümberkorraldamine nõuab loobumist sellistest tegevusvaldkondadest, milles võib keskmise pikkusega ajavahemikul püsida struktuuriline kahjum.

| 13) | Pikaajaline elujõulisus loetakse taastatuks, kui pank on võimeline oma riskiprofiili arvesse võttes katma kõik oma kulud, sealhulgas amortisatsioonikulud ja finantsoperatsioonide kulud, ning tagama omakapitali piisava tasuvuse. Ümberkorraldatud pank peaks suutma omal jõul ja asjaomaste õigusaktide nõudeid järgides konkureerida turul kapitali saamiseks. Kavandatud ümberkorraldamise oodatavate tulemuste esitamisel tuleb kasutada nii alusstsenaariumi kui ka stressistsenaariume. Selleks tuleb ümberkorraldamiskavade koostamisel arvestada muu hulgas finantsturgude praegust olukorda ja tulevasi väljavaateid ning selles tuleb kajastada nii alusstsenaariumi kui ka halvima stsenaariumi eeldusi. Stressitestimisel tuleks aluseks võtta mitu eri stsenaariumi, sealhulgas mitmesuguste majandusraskuste kombinatsiooni ja pikaajalist üleilmset majanduslangust. Eeldusi tuleks võrrelda sektori asjakohaste näitajatega, mida on kohandatud vastavalt praeguse kriisi tõttu finantsturgudel esile kerkinud uutele aspektidele. Kava peaks sisaldama meetmeid, mille abil täita stressitestimisest tulenevaid võimalikke nõudeid. Stressitestimine peaks võimalikult suurel määral põhinema ühenduse tasandil kokkulepitud ühistel parameetritel (nt Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee välja töötatud meetod), mida on vajaduse korral kohandatud konkreetse riigi ja panga tingimustele. |
| --- | --- |

13)

Pikaajaline elujõulisus loetakse taastatuks, kui pank on võimeline oma riskiprofiili arvesse võttes katma kõik oma kulud, sealhulgas amortisatsioonikulud ja finantsoperatsioonide kulud, ning tagama omakapitali piisava tasuvuse. Ümberkorraldatud pank peaks suutma omal jõul ja asjaomaste õigusaktide nõudeid järgides konkureerida turul kapitali saamiseks. Kavandatud ümberkorraldamise oodatavate tulemuste esitamisel tuleb kasutada nii alusstsenaariumi kui ka stressistsenaariume. Selleks tuleb ümberkorraldamiskavade koostamisel arvestada muu hulgas finantsturgude praegust olukorda ja tulevasi väljavaateid ning selles tuleb kajastada nii alusstsenaariumi kui ka halvima stsenaariumi eeldusi. Stressitestimisel tuleks aluseks võtta mitu eri stsenaariumi, sealhulgas mitmesuguste majandusraskuste kombinatsiooni ja pikaajalist üleilmset majanduslangust. Eeldusi tuleks võrrelda sektori asjakohaste näitajatega, mida on kohandatud vastavalt praeguse kriisi tõttu finantsturgudel esile kerkinud uutele aspektidele. Kava peaks sisaldama meetmeid, mille abil täita stressitestimisest tulenevaid võimalikke nõudeid. Stressitestimine peaks võimalikult suurel määral põhinema ühenduse tasandil kokkulepitud ühistel parameetritel (nt Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee välja töötatud meetod), mida on vajaduse korral kohandatud konkreetse riigi ja panga tingimustele.

| 14) | Praeguses kriisiolukorras on valitsused rekapitaliseerinud panku tingimustel, mis on valitud eelkõige finantsstabiilsuse taastamiseks ja mitte selleks, et saada erainvestori seisukohast vastuvõetavat tulu. Pikaajaline elujõulisus tähendab seetõttu, et igasugune saadud riigiabi makstakse teatava aja jooksul tagasi, nagu nähti ette abi andmise ajal, või et selle eest makstakse tasu tavapärastel turutingimustel, tagades nii, et lõpetatakse mis tahes täiendava riigiabi andmine. Kuna EMP lepingus ei tehta varal selle omaniku järgi vahet, kohaldatakse riigiabi eeskirju sõltumata sellest, kas pank on era- või avalikus omandis. |
| --- | --- |

14)

Praeguses kriisiolukorras on valitsused rekapitaliseerinud panku tingimustel, mis on valitud eelkõige finantsstabiilsuse taastamiseks ja mitte selleks, et saada erainvestori seisukohast vastuvõetavat tulu. Pikaajaline elujõulisus tähendab seetõttu, et igasugune saadud riigiabi makstakse teatava aja jooksul tagasi, nagu nähti ette abi andmise ajal, või et selle eest makstakse tasu tavapärastel turutingimustel, tagades nii, et lõpetatakse mis tahes täiendava riigiabi andmine. Kuna EMP lepingus ei tehta varal selle omaniku järgi vahet, kohaldatakse riigiabi eeskirju sõltumata sellest, kas pank on era- või avalikus omandis.

| 15) | Ehkki ümberkorraldamisperiood peaks olema võimalikult lühike ja elujõulisus tuleks taastada võimalikult kiiresti, võtab järelevalveamet arvesse praeguse kriisi tingimusi ja võib lubada rakendada mõningaid struktuurimeetmeid harilikust pikema aja jooksul eesmärgiga vältida turgudel suure hulga madala hinnaga vara müügi tõttu tekkida võivat majanduslikku surutist (20). Selleks et tagada meetmete tõhusus ja võimaldada ümberkorraldataval pangal usaldusväärselt saavutada taas elujõulisus, tuleb ümberkorraldamismeetmed rakendada võimalikult kiiresti ja nende kestus ei tohi ületada viit aastat (21). |
| --- | --- |

15)

Ehkki ümberkorraldamisperiood peaks olema võimalikult lühike ja elujõulisus tuleks taastada võimalikult kiiresti, võtab järelevalveamet arvesse praeguse kriisi tingimusi ja võib lubada rakendada mõningaid struktuurimeetmeid harilikust pikema aja jooksul eesmärgiga vältida turgudel suure hulga madala hinnaga vara müügi tõttu tekkida võivat majanduslikku surutist (20). Selleks et tagada meetmete tõhusus ja võimaldada ümberkorraldataval pangal usaldusväärselt saavutada taas elujõulisus, tuleb ümberkorraldamismeetmed rakendada võimalikult kiiresti ja nende kestus ei tohi ületada viit aastat (21).

| 16) | Juhul kui elujõulisuse taastamiseks on tarvis täiendavat abi, mis ei ole teatatud ümberkorraldamiskavas ümberkorraldusperioodiks ette nähtud, tuleb sellest eelnevalt teatada ning täiendava abi andmist võetakse arvesse järelevalveameti lõplikus otsuses. |
| --- | --- |

16)

Juhul kui elujõulisuse taastamiseks on tarvis täiendavat abi, mis ei ole teatatud ümberkorraldamiskavas ümberkorraldusperioodiks ette nähtud, tuleb sellest eelnevalt teatada ning täiendava abi andmist võetakse arvesse järelevalveameti lõplikus otsuses.

Elujõulisuse taastamine panga müümise kaudu

| 17) | Pikaajalise elujõulisuse taastamisele võib kaasa aidata raskustes oleva panga müümine muule finantsasutusele, kui ostja on elujõuline ja võimeline raskustes oleva panga edukalt üle võtma ning suudab aidata taastada turu usaldusväärsust. Sellega võidakse anda panus ka finantssektori tugevdamisse. Ostja peab tõendama integreeritud üksuse elujõulisust. Müügi puhul tuleb kinni pidada elujõulisuse, omapanuse ja konkurentsimoonutuste piiramise nõuetest. |
| --- | --- |

17)

Pikaajalise elujõulisuse taastamisele võib kaasa aidata raskustes oleva panga müümine muule finantsasutusele, kui ostja on elujõuline ja võimeline raskustes oleva panga edukalt üle võtma ning suudab aidata taastada turu usaldusväärsust. Sellega võidakse anda panus ka finantssektori tugevdamisse. Ostja peab tõendama integreeritud üksuse elujõulisust. Müügi puhul tuleb kinni pidada elujõulisuse, omapanuse ja konkurentsimoonutuste piiramise nõuetest.

| 18) | Selleks et tagada kõigile võimalikele pakkujatele võrdsed võimalused, tuleks kanda hoolt selle eest, et müügiprotsess toimuks konkurentsi tingimustes, oleks läbipaistev, objektiivne, tingimusteta ja mittediskrimineeriv (22). |
| --- | --- |

18)

Selleks et tagada kõigile võimalikele pakkujatele võrdsed võimalused, tuleks kanda hoolt selle eest, et müügiprotsess toimuks konkurentsi tingimustes, oleks läbipaistev, objektiivne, tingimusteta ja mittediskrimineeriv (22).

| 19) | Lisaks sellele ja ilma et see piiraks võimaliku ühinemiskontrolli süsteemi kohaldamist, ei tohiks raskustes olevat abistatavat panka siiski lubada konkurendile müüa, kui müük näib esmapilgul märkimisväärselt takistavat tõhusat konkurentsi, isegi kui see võib aidata taastada panga pikaajalist elujõulisust ja tugevdada finantssektorit; sellist müüki tuleks lubada ainult juhul, kui abi andmisega paralleelselt võetakse konkurentsimoonutusi heastavaid asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

19)

Lisaks sellele ja ilma et see piiraks võimaliku ühinemiskontrolli süsteemi kohaldamist, ei tohiks raskustes olevat abistatavat panka siiski lubada konkurendile müüa, kui müük näib esmapilgul märkimisväärselt takistavat tõhusat konkurentsi, isegi kui see võib aidata taastada panga pikaajalist elujõulisust ja tugevdada finantssektorit; sellist müüki tuleks lubada ainult juhul, kui abi andmisega paralleelselt võetakse konkurentsimoonutusi heastavaid asjakohaseid meetmeid.

| 20) | Panga müük võib hõlmata ka riigiabi andmist ostjale ja/või müüdud tegevusala toetuseks (23). Kui müük korraldatakse konkurentsi tingimustes avatud ja tingimusteta pakkumismenetluse vormis ja kui varad loovutatakse kõige suurema pakkumuse esitajale, käsitatakse müügihinda turuhinnana ja seega on pakkujale abi andmine välistatud (24). Negatiivset müügihinda (või rahalist toetust sellise negatiivse hinna hüvitamiseks) ei käsitata erandkorras riigiabi sisaldavana, kui müüja peab likvideerimise puhul kandma suuremad kulud (25). Likvideerimiskulude arvutamisel kõnealuses olukorras võtab järelevalveamet arvesse ainult selliseid kohustusi, mille oleks üle võtnud turumajanduslikult toimiv investor (26). Riigiabist tulenevaid kohustusi arvesse ei võeta (27). |
| --- | --- |

20)

Panga müük võib hõlmata ka riigiabi andmist ostjale ja/või müüdud tegevusala toetuseks (23). Kui müük korraldatakse konkurentsi tingimustes avatud ja tingimusteta pakkumismenetluse vormis ja kui varad loovutatakse kõige suurema pakkumuse esitajale, käsitatakse müügihinda turuhinnana ja seega on pakkujale abi andmine välistatud (24). Negatiivset müügihinda (või rahalist toetust sellise negatiivse hinna hüvitamiseks) ei käsitata erandkorras riigiabi sisaldavana, kui müüja peab likvideerimise puhul kandma suuremad kulud (25). Likvideerimiskulude arvutamisel kõnealuses olukorras võtab järelevalveamet arvesse ainult selliseid kohustusi, mille oleks üle võtnud turumajanduslikult toimiv investor (26). Riigiabist tulenevaid kohustusi arvesse ei võeta (27).

| 21) | Juhul kui pank ei ole suuteline saavutama usaldusväärselt taas elujõulisust, tuleks alati kaaluda võimalust elujõuetu panga tegevus nõuetekohaselt lõpetada või müüa pank enampakkumisel. Riikide valitsused peaksid elujõuetute osalejate turult lahkumist toetama ning võimaldama seda finantsstabiilsuse säilitamise huvides teha sobiva ajavahemiku jooksul. Tegevuse nõuetekohase lõpetamise menetlus on sätestatud pangandussuunistes (28). Elujõulise panga jaoks oleks kasulik omandada ka raskustes oleva panga kvaliteetsed varad ja kohustused. See oleks kulutõhus võimalus laiendada hoiuste portfelli ja sõlmida suhteid usaldusväärsete laenuvõtjatega. Lisaks sellele võib elujõulisust arvestatavalt suurendada iseseisva toimiva panga loomine olemasoleva panga kvaliteetsete varade ja kohustuste põhjal, eeldusel et kõnealune uus üksus ei moonuta ebakohasel viisil konkurentsi. |
| --- | --- |

21)

Juhul kui pank ei ole suuteline saavutama usaldusväärselt taas elujõulisust, tuleks alati kaaluda võimalust elujõuetu panga tegevus nõuetekohaselt lõpetada või müüa pank enampakkumisel. Riikide valitsused peaksid elujõuetute osalejate turult lahkumist toetama ning võimaldama seda finantsstabiilsuse säilitamise huvides teha sobiva ajavahemiku jooksul. Tegevuse nõuetekohase lõpetamise menetlus on sätestatud pangandussuunistes (28). Elujõulise panga jaoks oleks kasulik omandada ka raskustes oleva panga kvaliteetsed varad ja kohustused. See oleks kulutõhus võimalus laiendada hoiuste portfelli ja sõlmida suhteid usaldusväärsete laenuvõtjatega. Lisaks sellele võib elujõulisust arvestatavalt suurendada iseseisva toimiva panga loomine olemasoleva panga kvaliteetsete varade ja kohustuste põhjal, eeldusel et kõnealune uus üksus ei moonuta ebakohasel viisil konkurentsi.

3.   Abisaaja omapanus (kulude jagamine)

| 22) | Konkurentsimoonutuste ja moraalse ohu piiramiseks peaks abi antama ainult vajalikus minimaalses ulatuses ja abisaaja peaks kandma osa ümberkorralduskuludest asjakohase omapanuse vormis. Äriühing ja selle kapitali omanikud peaksid ümberkorralduskulud katma võimalikult suures ulatuses oma ressurssidest. See on vajalik tagamaks, et päästetud pangad vastutaksid piisaval määral oma tegevuse tagajärgede eest ning et motiveerida neid oma tegevuspõhimõtteid tulevikus parandama. |
| --- | --- |

22)

Konkurentsimoonutuste ja moraalse ohu piiramiseks peaks abi antama ainult vajalikus minimaalses ulatuses ja abisaaja peaks kandma osa ümberkorralduskuludest asjakohase omapanuse vormis. Äriühing ja selle kapitali omanikud peaksid ümberkorralduskulud katma võimalikult suures ulatuses oma ressurssidest. See on vajalik tagamaks, et päästetud pangad vastutaksid piisaval määral oma tegevuse tagajärgede eest ning et motiveerida neid oma tegevuspõhimõtteid tulevikus parandama.

Ümberkorralduskulude piiramine

| 23) | Ümberkorraldusabi tuleks piirata selliste kulude katmisega, mis on vajalikud elujõulisuse taastamiseks. See tähendab, et ettevõtjale ei tohi anda riigi vahenditest toetust, mida ta võib kasutada sellise turgu moonutava tegevuse rahastamiseks, mis ei ole ümberkorraldusprotsessiga seotud. Näiteks ei tohi juhul, kui see ei ole oluline ettevõtja elujõulisuse taastamiseks, rahastada riigiabist teiste ettevõtjate osakute omandamist või uute investeeringute tegemist (29). |
| --- | --- |

23)

Ümberkorraldusabi tuleks piirata selliste kulude katmisega, mis on vajalikud elujõulisuse taastamiseks. See tähendab, et ettevõtjale ei tohi anda riigi vahenditest toetust, mida ta võib kasutada sellise turgu moonutava tegevuse rahastamiseks, mis ei ole ümberkorraldusprotsessiga seotud. Näiteks ei tohi juhul, kui see ei ole oluline ettevõtja elujõulisuse taastamiseks, rahastada riigiabist teiste ettevõtjate osakute omandamist või uute investeeringute tegemist (29).

Abisumma piiramine ja märkimisväärne omapanus

| 24) | Selleks et piirata abi ulatust vajaliku miinimumiga, peaksid pangad kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks kõigepealt oma vahendeid. See võib hõlmata näiteks varade müüki. Riigi toetust tuleks anda tingimustel, mis kajastavad kulude asjakohast jaotust (30). See tähendab, et ümberkorralduskulusid ei kanna ainult riik, vaid ka panka investeerinud osalejad, ning et kahjum kaetakse olemasolevast kapitalist ja et riigi sekkumise eest makstakse sobiva suurusega tasu (31). Järelevalveamet leiab, et kulude jagamise määrade eelnev fikseerimine ei ole praeguse süsteemse kriisi seisukohast siiski asjakohane, kuna see ei soodusta peamisi eesmärke, milleks on juurdepääs erakapitalile ja tagasipöördumine tavapäraste turutingimuste juurde. |
| --- | --- |

24)

Selleks et piirata abi ulatust vajaliku miinimumiga, peaksid pangad kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks kõigepealt oma vahendeid. See võib hõlmata näiteks varade müüki. Riigi toetust tuleks anda tingimustel, mis kajastavad kulude asjakohast jaotust (30). See tähendab, et ümberkorralduskulusid ei kanna ainult riik, vaid ka panka investeerinud osalejad, ning et kahjum kaetakse olemasolevast kapitalist ja et riigi sekkumise eest makstakse sobiva suurusega tasu (31). Järelevalveamet leiab, et kulude jagamise määrade eelnev fikseerimine ei ole praeguse süsteemse kriisi seisukohast siiski asjakohane, kuna see ei soodusta peamisi eesmärke, milleks on juurdepääs erakapitalile ja tagasipöördumine tavapäraste turutingimuste juurde.

| 25) | Kui äriühingu päästmise etapis on finantsstabiilsuse säilitamise eesmärgil erandkorras loobutud kulude eelneva asjakohase jagamise nõudest, tuleb see hüvitada ümberkorraldamise hilisemas etapis tehtava täiendava panusega, näiteks tagastusklausli ja/või konkurentsimoonutusi piiravaid lisameetmeid hõlmava ulatuslikuma ümberkorraldamise vormis (32). |
| --- | --- |

25)

Kui äriühingu päästmise etapis on finantsstabiilsuse säilitamise eesmärgil erandkorras loobutud kulude eelneva asjakohase jagamise nõudest, tuleb see hüvitada ümberkorraldamise hilisemas etapis tehtava täiendava panusega, näiteks tagastusklausli ja/või konkurentsimoonutusi piiravaid lisameetmeid hõlmava ulatuslikuma ümberkorraldamise vormis (32).

| 26) | Pangad peaksid olema suutelised maksma oma tegevusest saadud tulust kapitali eest hüvitist, muu hulgas dividendide ja tagastamata allutatud laenude eest tasutavate kupongimaksete kaudu. Pangad ei tohiks siiski kasutada riigiabi hüvitise maksmiseks omavahendite (omakapital ja allutatud laenud) eest, kui asjaomasest tegevusest ei saada piisavat kasumit. Kahjumi kompenseerimine abisaavate pankade äranägemise järgi (näiteks reservide kasutuselevõtmise või omakapitali vähendamise kaudu) eesmärgiga tagada dividendide maksmine ja tagastamata allutatud laenude eest tasutavate kupongimaksete tegemine ei sobi seetõttu ümberkorraldamise kontekstis põhimõtteliselt kokku kulude jagamise eesmärgiga (33). Seda võib olla vaja tasakaalustada, tagades panga refinantseerimissuutlikkuse ja stiimulid abi kasutamise lõpetamiseks (34). Abi saava panga refinantseerimise toetamise huvides võib järelevalveamet soosida kupongimaksete tegemist hiljuti väljastatud hübriidkapitaliinstrumentide eest, mida eelistatakse tagastamata allutatud laenudele. Igal juhul ei ole pankadel üldiselt lubatud osta ümberkorraldusetapi jooksul omaenda osakuid. |
| --- | --- |

26)

Pangad peaksid olema suutelised maksma oma tegevusest saadud tulust kapitali eest hüvitist, muu hulgas dividendide ja tagastamata allutatud laenude eest tasutavate kupongimaksete kaudu. Pangad ei tohiks siiski kasutada riigiabi hüvitise maksmiseks omavahendite (omakapital ja allutatud laenud) eest, kui asjaomasest tegevusest ei saada piisavat kasumit. Kahjumi kompenseerimine abisaavate pankade äranägemise järgi (näiteks reservide kasutuselevõtmise või omakapitali vähendamise kaudu) eesmärgiga tagada dividendide maksmine ja tagastamata allutatud laenude eest tasutavate kupongimaksete tegemine ei sobi seetõttu ümberkorraldamise kontekstis põhimõtteliselt kokku kulude jagamise eesmärgiga (33). Seda võib olla vaja tasakaalustada, tagades panga refinantseerimissuutlikkuse ja stiimulid abi kasutamise lõpetamiseks (34). Abi saava panga refinantseerimise toetamise huvides võib järelevalveamet soosida kupongimaksete tegemist hiljuti väljastatud hübriidkapitaliinstrumentide eest, mida eelistatakse tagastamata allutatud laenudele. Igal juhul ei ole pankadel üldiselt lubatud osta ümberkorraldusetapi jooksul omaenda osakuid.

| 27) | Täiendava abi andmine ümberkorraldamisperioodil peaks olema võimalik juhul, kui see on põhjendatud finantsstabiilsuse taastamise seisukohast. Täiendav abi peaks olema piiratud elujõulisuse tagamiseks vajaliku miinimumiga. |
| --- | --- |

27)

Täiendava abi andmine ümberkorraldamisperioodil peaks olema võimalik juhul, kui see on põhjendatud finantsstabiilsuse taastamise seisukohast. Täiendav abi peaks olema piiratud elujõulisuse tagamiseks vajaliku miinimumiga.

4.   Konkurentsimoonutuste piiramine ja pangandussektori konkurentsivõime tagamine

Konkurentsimoonutuste liigid

| 28) | Ehkki süsteemse kriisi ajal on võimalik toetada finantsstabiilsust riigiabiga ja sellel on kaugeleulatuvad positiivsed tagajärjed, võib riigiabi põhjustada ka mitmesuguseid konkurentsimoonutusi. Kui pangad võistlevad omavahel toodete ja teenuste tasandil, kaotavad oma turuosa lõpuks need pangad, kes koguvad üleliigseid riske ja/või toetuvad ebakindlatele ärimudelitele. Sellised pangad võivad olla sunnitud turult lahkuma, samal ajal kui turule sisenevad või oma turuosa suurendavad tõhusamalt tegutsevad konkurendid. Riigiabiga soodustatakse abisaajate turuvõimu kunstliku toetamise kaudu selliste konkurentsimoonutuste jätkumist, mis on tekkinud üleliigsete riskide võtmise ja ebakindlate ärimudelite rakendamise tõttu. Sellega võidakse moraalselt ohustada abisaajaid ning nõrgendada abi mittesaavate pankade motivatsiooni konkureerida, investeerida ja innovatsiooniga tegeleda. Lisaks võidakse riigiabi andmisega õõnestada ühtset turgu, kuna selle andmisel pannakse osa struktuurilistest kohandustest ja nendega seotud sotsiaalsetest ja majanduslikest probleemidest tulenevast koormusest ebaõiglaselt teiste EFTA riikide õlule ning samal ajal luuakse turuletuleku tõkkeid ja vähendatakse motivatsiooni arendada piiriülest tegevust. |
| --- | --- |

28)

Ehkki süsteemse kriisi ajal on võimalik toetada finantsstabiilsust riigiabiga ja sellel on kaugeleulatuvad positiivsed tagajärjed, võib riigiabi põhjustada ka mitmesuguseid konkurentsimoonutusi. Kui pangad võistlevad omavahel toodete ja teenuste tasandil, kaotavad oma turuosa lõpuks need pangad, kes koguvad üleliigseid riske ja/või toetuvad ebakindlatele ärimudelitele. Sellised pangad võivad olla sunnitud turult lahkuma, samal ajal kui turule sisenevad või oma turuosa suurendavad tõhusamalt tegutsevad konkurendid. Riigiabiga soodustatakse abisaajate turuvõimu kunstliku toetamise kaudu selliste konkurentsimoonutuste jätkumist, mis on tekkinud üleliigsete riskide võtmise ja ebakindlate ärimudelite rakendamise tõttu. Sellega võidakse moraalselt ohustada abisaajaid ning nõrgendada abi mittesaavate pankade motivatsiooni konkureerida, investeerida ja innovatsiooniga tegeleda. Lisaks võidakse riigiabi andmisega õõnestada ühtset turgu, kuna selle andmisel pannakse osa struktuurilistest kohandustest ja nendega seotud sotsiaalsetest ja majanduslikest probleemidest tulenevast koormusest ebaõiglaselt teiste EFTA riikide õlule ning samal ajal luuakse turuletuleku tõkkeid ja vähendatakse motivatsiooni arendada piiriülest tegevust.

| 29) | Finantssektorile antava abi põhieesmärk süsteemse kriisi ajal on finantsstabiilsuse taastamine, aga süsteemi stabiilsuse lühiajalise säilitamise käigus ei tohi pikaajaliselt kahjustada võrdseid tingimusi ja turgude konkurentsivõimet. Riigiabi andmisel konkurentsimoonutusi piiravate meetmete võtmine on oluline muu hulgas järgmistel põhjustel. Esiteks on kriis mõjutanud panku EMP ulatuses erinevalt ning raskustes olevate pankade päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antav riigiabi võib kahjustada selliseid panku, mis on põhimõtteliselt oma elujõulisuse säilitanud, mõjutades negatiivselt ka finantsstabiilsust. Finants-, majandus- ja eelarvekriisi tingimustes tõusevad eriti teravalt esile EFTA riikide vahelised erinevused riiklikuks sekkumiseks ette nähtud vahendite kättesaadavuses ning see võib kahjustada võrdseid tingimusi ühtsel turul. Teiseks võib riiklik sekkumine praeguses majanduskriisis oma põhiolemuse tõttu koondada tähelepanu riiklikele turgudele ja vähendada huvi piiriülese tegevuse vastu, põhjustades seega ühtse turu killustumise. Abisaajate turupositsiooni hindamisel tuleb silmas pidada EMP majanduse ja tarbijate huve ning jälgida seda, et oleks tagatud tõhus konkurents ning et välditaks liigse turuvõimu ja turuletuleku tõkete teket ja piiriülese tegevuse vastase huvi kadumist. Kolmandaks suurendavad finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku riikliku sekkumise praegune ulatus ja tavapärasest kulude jagamisest tehtavad võimalikud erandid tõenäoliselt veelgi moraalset ohtu. Seetõttu tuleb edaspidi hoiduda valede stiimulite andmisest ja üleliia riskantsele tegevusele ajendamisest ning luua eeldused ilma riigi toetuseta toimuvaks kiireks tagasipöördumiseks tavapäraste turutingimuste juurde. |
| --- | --- |

29)

Finantssektorile antava abi põhieesmärk süsteemse kriisi ajal on finantsstabiilsuse taastamine, aga süsteemi stabiilsuse lühiajalise säilitamise käigus ei tohi pikaajaliselt kahjustada võrdseid tingimusi ja turgude konkurentsivõimet. Riigiabi andmisel konkurentsimoonutusi piiravate meetmete võtmine on oluline muu hulgas järgmistel põhjustel. Esiteks on kriis mõjutanud panku EMP ulatuses erinevalt ning raskustes olevate pankade päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antav riigiabi võib kahjustada selliseid panku, mis on põhimõtteliselt oma elujõulisuse säilitanud, mõjutades negatiivselt ka finantsstabiilsust. Finants-, majandus- ja eelarvekriisi tingimustes tõusevad eriti teravalt esile EFTA riikide vahelised erinevused riiklikuks sekkumiseks ette nähtud vahendite kättesaadavuses ning see võib kahjustada võrdseid tingimusi ühtsel turul. Teiseks võib riiklik sekkumine praeguses majanduskriisis oma põhiolemuse tõttu koondada tähelepanu riiklikele turgudele ja vähendada huvi piiriülese tegevuse vastu, põhjustades seega ühtse turu killustumise. Abisaajate turupositsiooni hindamisel tuleb silmas pidada EMP majanduse ja tarbijate huve ning jälgida seda, et oleks tagatud tõhus konkurents ning et välditaks liigse turuvõimu ja turuletuleku tõkete teket ja piiriülese tegevuse vastase huvi kadumist. Kolmandaks suurendavad finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku riikliku sekkumise praegune ulatus ja tavapärasest kulude jagamisest tehtavad võimalikud erandid tõenäoliselt veelgi moraalset ohtu. Seetõttu tuleb edaspidi hoiduda valede stiimulite andmisest ja üleliia riskantsele tegevusele ajendamisest ning luua eeldused ilma riigi toetuseta toimuvaks kiireks tagasipöördumiseks tavapäraste turutingimuste juurde.

Konkurentsimoonutusi piiravate tõhusate ja proportsionaalsete meetmete kohaldamine

| 30) | Konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid tuleks kohandada vastavalt konkreetsetele moonutustele sellistel turgudel, kus abi saanud pangad tegutsevad pärast seda, kui nende elujõulisus on ümberkorraldamise tulemusena taastunud, ning meetmete rakendamisel tuleks kinni pidada ühisest poliitikast ja ühistest põhimõtetest. Järelevalveamet lähtub selliste meetmete vajaduse hindamisel asjaomaste pankade tegevuse eeldatavast mahust, ulatusest ja liigist pärast käesoleva peatüki 2. jaos ette nähtud usaldusväärse ümberkorraldamiskava rakendamist. Sõltuvalt konkurentsimoonutuse liigist võidakse selle piiramiseks rakendada kohustuste ja/või varadega seotud meetmeid (35). Meetmete iseloom ja laad sõltub kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks selle turu või nende turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutseb. |
| --- | --- |

30)

Konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid tuleks kohandada vastavalt konkreetsetele moonutustele sellistel turgudel, kus abi saanud pangad tegutsevad pärast seda, kui nende elujõulisus on ümberkorraldamise tulemusena taastunud, ning meetmete rakendamisel tuleks kinni pidada ühisest poliitikast ja ühistest põhimõtetest. Järelevalveamet lähtub selliste meetmete vajaduse hindamisel asjaomaste pankade tegevuse eeldatavast mahust, ulatusest ja liigist pärast käesoleva peatüki 2. jaos ette nähtud usaldusväärse ümberkorraldamiskava rakendamist. Sõltuvalt konkurentsimoonutuse liigist võidakse selle piiramiseks rakendada kohustuste ja/või varadega seotud meetmeid (35). Meetmete iseloom ja laad sõltub kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks selle turu või nende turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutseb.

| 31) | Esimese kriteeriumi puhul erinevad konkurentsimoonutusi piiravad meetmed märkimisväärselt vastavalt abisumma suurusele ning kulude jagamise ja hinnakujunduse tasemele. Riigiabi summa suurust hinnatakse siin absoluutväärtuses (saadud kapitali suurus, abi osakaal tagatistes ja langenud väärtusega varadest vabastamises), ent samuti hinnatakse selle suhet panga riskiga kaalutud varadesse. Järelevalveamet võtab arvesse abisaajale antud abi, sealhulgas mis tahes päästmisabi kogusummat. Samamoodi arvestab järelevalveamet ka abisaaja omapanuse suurust ja kulude jagamist ümberkorraldusperioodil. Üldiselt on moraalsest ohust tulenevaid negatiivseid tagajärgi kulude jagamise ja omapanuse kõrgema taseme puhul vähem. Seetõttu on sellisel juhul täiendavate meetmete võtmise vajadus väiksem (36). |
| --- | --- |

31)

Esimese kriteeriumi puhul erinevad konkurentsimoonutusi piiravad meetmed märkimisväärselt vastavalt abisumma suurusele ning kulude jagamise ja hinnakujunduse tasemele. Riigiabi summa suurust hinnatakse siin absoluutväärtuses (saadud kapitali suurus, abi osakaal tagatistes ja langenud väärtusega varadest vabastamises), ent samuti hinnatakse selle suhet panga riskiga kaalutud varadesse. Järelevalveamet võtab arvesse abisaajale antud abi, sealhulgas mis tahes päästmisabi kogusummat. Samamoodi arvestab järelevalveamet ka abisaaja omapanuse suurust ja kulude jagamist ümberkorraldusperioodil. Üldiselt on moraalsest ohust tulenevaid negatiivseid tagajärgi kulude jagamise ja omapanuse kõrgema taseme puhul vähem. Seetõttu on sellisel juhul täiendavate meetmete võtmise vajadus väiksem (36).

| 32) | Teise kriteeriumi puhul analüüsib järelevalveamet abi tõenäolist mõju sellistele turgudele, kus abi saanud pank pärast ümberkorraldamist tegutseb. Kõigepealt uuritakse panga osakaalu ja suhtelist tähtsust kõnealusel turul või kõnealustel turgudel pärast panga elujõulisuse taastamist. Juhul kui panga turupositsioon pärast ümberkorraldamist on piiratud, ei ole tõenäoliselt tarvis kehtestada kuigi palju täiendavaid kitsendusi üksuste loovutamise või tegevust reguleerivate kohustuste vormis. Tõhusa konkurentsi säilitamiseks kavandatakse meetmeid vastavalt konkreetse turu iseloomule (37). Mõnes valdkonnas võivad üksuste loovutamisel olla ebasoodsad tagajärjed ja see ei pruugi olla soovitud tulemuste saavutamiseks vajalik. Sellisel juhul võidakse loovutamisele eelistada sisemise kasvu piiramist. Mõnes teises valdkonnas, eelkõige juhul, kui riiklikel turgudel on kehtestatud tugevad turuletuleku tõkked, võib üksuste loovutamine olla vajalik selleks, et võimaldada konkurentidel turule siseneda või seal oma tegevust laiendada. Konkurentsimoonutusi piiravate meetmetega ei tohiks piirata panga väljavaateid elujõulisuse taastamiseks. |
| --- | --- |

32)

Teise kriteeriumi puhul analüüsib järelevalveamet abi tõenäolist mõju sellistele turgudele, kus abi saanud pank pärast ümberkorraldamist tegutseb. Kõigepealt uuritakse panga osakaalu ja suhtelist tähtsust kõnealusel turul või kõnealustel turgudel pärast panga elujõulisuse taastamist. Juhul kui panga turupositsioon pärast ümberkorraldamist on piiratud, ei ole tõenäoliselt tarvis kehtestada kuigi palju täiendavaid kitsendusi üksuste loovutamise või tegevust reguleerivate kohustuste vormis. Tõhusa konkurentsi säilitamiseks kavandatakse meetmeid vastavalt konkreetse turu iseloomule (37). Mõnes valdkonnas võivad üksuste loovutamisel olla ebasoodsad tagajärjed ja see ei pruugi olla soovitud tulemuste saavutamiseks vajalik. Sellisel juhul võidakse loovutamisele eelistada sisemise kasvu piiramist. Mõnes teises valdkonnas, eelkõige juhul, kui riiklikel turgudel on kehtestatud tugevad turuletuleku tõkked, võib üksuste loovutamine olla vajalik selleks, et võimaldada konkurentidel turule siseneda või seal oma tegevust laiendada. Konkurentsimoonutusi piiravate meetmetega ei tohiks piirata panga väljavaateid elujõulisuse taastamiseks.

| 33) | Järelevalveamet pöörab tähelepanu ka ohule, et ümberkorraldamismeetmed õõnestavad siseturgu, ning hindab positiivselt meetmeid, millega aidatakse kaasa riiklike turgude püsimisele avatuna ja konkureerivana. Abi antakse üldiselt finantsstabiilsuse alalhoidmiseks ja selleks, et jätkuks laenude andmine abi andva EFTA riigi reaalmajandusele. Kui abi andmisel seatakse ühtlasi tingimuseks, et abi saav pank peab andma teataval tasemel laenu ka muudes EFTA riikides peale abi andva EFTA riigi, võib seda käsitada abi olulise positiivse lisamõjuna. Eelkõige kehtib see juhul, kui usaldusväärne võrdlus vastupidise stsenaariumiga (olukord, kus laenuandmise tasemeid ei ole kehtestatud) näitab, et kehtestatud laenuandmise tasemed on märkimisväärsed, kui kõnealuste tasemete saavutamist jälgitakse asjakohaselt (näiteks kui seda teevad üheskoos abi andva liikmesriigi ja muu liikmesriigi järelevalveasutused), kui riigis, kus pangal tuleb saavutada konkreetsed laenuandmise tasemed, domineerivad välismaal asuva peakorteriga pangad ning kui laenuandmise kohustusi kooskõlastatakse ühenduse tasandil (näiteks likviidsusabi andmist käsitlevate läbirääkimiste raames). |
| --- | --- |

33)

Järelevalveamet pöörab tähelepanu ka ohule, et ümberkorraldamismeetmed õõnestavad siseturgu, ning hindab positiivselt meetmeid, millega aidatakse kaasa riiklike turgude püsimisele avatuna ja konkureerivana. Abi antakse üldiselt finantsstabiilsuse alalhoidmiseks ja selleks, et jätkuks laenude andmine abi andva EFTA riigi reaalmajandusele. Kui abi andmisel seatakse ühtlasi tingimuseks, et abi saav pank peab andma teataval tasemel laenu ka muudes EFTA riikides peale abi andva EFTA riigi, võib seda käsitada abi olulise positiivse lisamõjuna. Eelkõige kehtib see juhul, kui usaldusväärne võrdlus vastupidise stsenaariumiga (olukord, kus laenuandmise tasemeid ei ole kehtestatud) näitab, et kehtestatud laenuandmise tasemed on märkimisväärsed, kui kõnealuste tasemete saavutamist jälgitakse asjakohaselt (näiteks kui seda teevad üheskoos abi andva liikmesriigi ja muu liikmesriigi järelevalveasutused), kui riigis, kus pangal tuleb saavutada konkreetsed laenuandmise tasemed, domineerivad välismaal asuva peakorteriga pangad ning kui laenuandmise kohustusi kooskõlastatakse ühenduse tasandil (näiteks likviidsusabi andmist käsitlevate läbirääkimiste raames).

Sobiva hinna määramine riigiabile

| 34) | Sobiva suurusega tasu maksmine mis tahes riikliku sekkumise eest on üks asjakohasemaid konkurentsimoonutuste piiramise viise, kuna sellega piiratakse abisumma suurust. Juhul kui finantsstabiilsuse säilitamise vajaduse tõttu on abi esialgne hind turuhinnast märkimisväärselt madalam, tuleb tagada, et rahalise toetuse andmise tingimused vaadatakse ümberkorraldamiskavas läbi (38) eesmärgiga vähendada toetuse konkurentsi moonutavat mõju. |
| --- | --- |

34)

Sobiva suurusega tasu maksmine mis tahes riikliku sekkumise eest on üks asjakohasemaid konkurentsimoonutuste piiramise viise, kuna sellega piiratakse abisumma suurust. Juhul kui finantsstabiilsuse säilitamise vajaduse tõttu on abi esialgne hind turuhinnast märkimisväärselt madalam, tuleb tagada, et rahalise toetuse andmise tingimused vaadatakse ümberkorraldamiskavas läbi (38) eesmärgiga vähendada toetuse konkurentsi moonutavat mõju.

Struktuurimeetmed – üksuste loovutamine ja äritegevuse piiramine

| 35) | Käesolevas jaos sätestatud kriteeriumide kohaselt tehtud hinnangu alusel võidakse riigiabi saavatelt pankadelt nõuda tütarettevõtete või filiaalide, kliendiportfellide või äriüksuste loovutamist või muude samalaadsete meetmete võtmist, (39) ning seda ka abisaaja kodumaisel jaemüügiturul. Selleks et kõnealused meetmed aitaksid suurendada konkurentsi ja tõhustada siseturu toimimist, tuleks nendega soodustada konkurentide turuletulekut ja piiriülest tegevust (40). Järelevalveamet hindab elujõulisuse taastamise nõuet silmas pidades positiivselt selliseid struktuurimeetmeid, mille võtmisel ei diskrimineerita eri EFTA riikides asuvaid äriühinguid ning millega aidatakse seeläbi kaasa finantsteenuste valdkonna siseturu säilitamisele. |
| --- | --- |

35)

Käesolevas jaos sätestatud kriteeriumide kohaselt tehtud hinnangu alusel võidakse riigiabi saavatelt pankadelt nõuda tütarettevõtete või filiaalide, kliendiportfellide või äriüksuste loovutamist või muude samalaadsete meetmete võtmist, (39) ning seda ka abisaaja kodumaisel jaemüügiturul. Selleks et kõnealused meetmed aitaksid suurendada konkurentsi ja tõhustada siseturu toimimist, tuleks nendega soodustada konkurentide turuletulekut ja piiriülest tegevust (40). Järelevalveamet hindab elujõulisuse taastamise nõuet silmas pidades positiivselt selliseid struktuurimeetmeid, mille võtmisel ei diskrimineerita eri EFTA riikides asuvaid äriühinguid ning millega aidatakse seeläbi kaasa finantsteenuste valdkonna siseturu säilitamisele.

| 36) | Juhul kui otseste laienemispiirangutega nõrgendataks turul toimivat konkurentsi või juhul kui on tarvis piirata moraalset ohtu, võidakse turule suunatud meetmete, näiteks konkreetsete kapitalinõuete kaudu piirata panga laienemist teatavates tegevusvaldkondades või geograafilistes piirkondades. Samal ajal pöörab järelevalveamet eriti suurt tähelepanu vajadusele vältida äritegevuse tagasitõmbumist koduriigi piiresse ja ühtse turu killustumist. |
| --- | --- |

36)

Juhul kui otseste laienemispiirangutega nõrgendataks turul toimivat konkurentsi või juhul kui on tarvis piirata moraalset ohtu, võidakse turule suunatud meetmete, näiteks konkreetsete kapitalinõuete kaudu piirata panga laienemist teatavates tegevusvaldkondades või geograafilistes piirkondades. Samal ajal pöörab järelevalveamet eriti suurt tähelepanu vajadusele vältida äritegevuse tagasitõmbumist koduriigi piiresse ja ühtse turu killustumist.

| 37) | Juhul kui tütarettevõtjate, konkreetsete tegevusvaldkondade või varade ostja leidmisel on objektiivseid raskusi, pikendab järelevalveamet asjaomaste meetmete rakendamise tähtaega tingimusel, et talle esitatakse äritegevuse vähendamise (sealhulgas tegevusvaldkondade eraldamise) siduv ajakava. Meetmete rakendamise tähtaeg ei tohiks ületada viit aastat. |
| --- | --- |

37)

Juhul kui tütarettevõtjate, konkreetsete tegevusvaldkondade või varade ostja leidmisel on objektiivseid raskusi, pikendab järelevalveamet asjaomaste meetmete rakendamise tähtaega tingimusel, et talle esitatakse äritegevuse vähendamise (sealhulgas tegevusvaldkondade eraldamise) siduv ajakava. Meetmete rakendamise tähtaeg ei tohiks ületada viit aastat.

| 38) | Hinnates konkurentsimoonutuste piiramiseks vajalike struktuurimeetmete ulatust konkreetse juhtumi puhul ning pidades silmas võrdse kohtlemise põhimõtet, võtab järelevalveamet arvesse meetmeid, mis on ette nähtud samal ajal ja samade turgude või turusegmentidega seotud juhtumite puhul. |
| --- | --- |

38)

Hinnates konkurentsimoonutuste piiramiseks vajalike struktuurimeetmete ulatust konkreetse juhtumi puhul ning pidades silmas võrdse kohtlemise põhimõtet, võtab järelevalveamet arvesse meetmeid, mis on ette nähtud samal ajal ja samade turgude või turusegmentidega seotud juhtumite puhul.

Sellise olukorra vältimine, kus riigiabi kasutatakse konkurentsivastase tegevuse rahastamiseks

| 39) | Riigiabi ei tohi kasutada selleks, et kahjustada konkurente, kes ei saa samasugust riiklikku toetust (41). |
| --- | --- |

39)

Riigiabi ei tohi kasutada selleks, et kahjustada konkurente, kes ei saa samasugust riiklikku toetust (41).

| 40) | Kui punktist 41 ei tulene teisiti, ei tohiks pangad kasutada riigiabi konkureerivate äriühingute omandamiseks (42). Seda tingimust tuleks kohaldada vähemalt kolm aastat ja selle kohaldamist võib sõltuvalt abi ulatusest, mahust ja kestusest jätkata ümberkorraldusperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

40)

Kui punktist 41 ei tulene teisiti, ei tohiks pangad kasutada riigiabi konkureerivate äriühingute omandamiseks (42). Seda tingimust tuleks kohaldada vähemalt kolm aastat ja selle kohaldamist võib sõltuvalt abi ulatusest, mahust ja kestusest jätkata ümberkorraldusperioodi lõpuni.

| 41) | Järelevalveamet võib äriühingute omandamist lubada erandjuhtudel, kui sellest teatatakse ette ning kui see moodustab osa finantsstabiilsuse taastamiseks vajalikust konsolideerimisprotsessist või kui see on vajalik tõhusa konkurentsi tagamiseks. Omandamisprotsessi puhul tuleks järgida põhimõtet, et kõikidele võimalikele ostjatele antakse võrdsed võimalused, ja protsessi tulemusena peaksid asjaomastel turgudel olema tagatud tõhusa konkurentsi tingimused. |
| --- | --- |

41)

Järelevalveamet võib äriühingute omandamist lubada erandjuhtudel, kui sellest teatatakse ette ning kui see moodustab osa finantsstabiilsuse taastamiseks vajalikust konsolideerimisprotsessist või kui see on vajalik tõhusa konkurentsi tagamiseks. Omandamisprotsessi puhul tuleks järgida põhimõtet, et kõikidele võimalikele ostjatele antakse võrdsed võimalused, ja protsessi tulemusena peaksid asjaomastel turgudel olema tagatud tõhusa konkurentsi tingimused.

| 42) | Juhul kui üksuste loovutamine ja/või äriühingute omandamise keeld ei ole asjakohane, võib järelevalveamet nõustuda sellega, et EFTA riik kehtestab tagastusmehhanismi, näiteks abisaajatelt nõutava tasu vormis. See võimaldaks saada elujõulisuse taastanud pangalt tagasi osa abist. |
| --- | --- |

42)

Juhul kui üksuste loovutamine ja/või äriühingute omandamise keeld ei ole asjakohane, võib järelevalveamet nõustuda sellega, et EFTA riik kehtestab tagastusmehhanismi, näiteks abisaajatelt nõutava tasu vormis. See võimaldaks saada elujõulisuse taastanud pangalt tagasi osa abist.

| 43) | Juhul kui riigi toetust saavatelt pankadelt nõutakse teatavate nõuete täitmist seoses laenude andmisega reaalmajandusele, peavad kõnealused pangad andma laenu kaubanduslikel tingimustel (43). |
| --- | --- |

43)

Juhul kui riigi toetust saavatelt pankadelt nõutakse teatavate nõuete täitmist seoses laenude andmisega reaalmajandusele, peavad kõnealused pangad andma laenu kaubanduslikel tingimustel (43).

| 44) | Riigiabi ei tohi kasutada selliste tingimuste (näiteks intressimäärad või tagatised) pakkumiseks, mida ei suuda pakkuda riigiabi mittesaavad konkurendid. Juhul kui abisaaja hinnakäitumise piiramine ei ole asjakohane, kuna see võib näiteks vähendada tõhusat konkurentsi, peaksid EFTA riigid pakkuma tõhusa konkurentsi tagamiseks sobivamaid meetmeid, näiteks turuletulekut soodustavaid meetmeid. Samuti ei tohi pangad riigi toetust kasutada konkurentsieelisena oma finantstoodete turustamisel (44). Piiranguid tuleks sõltuvalt abi ulatusest, mahust ja kestusest kohaldada ajavahemikul, mis võib kesta kolmest aastast kuni kogu ümberkorraldusperioodini. Piirangutega ajendataks abisaajaid abi ka võimalikult kiiresti riigile tagasi maksma. |
| --- | --- |

44)

Riigiabi ei tohi kasutada selliste tingimuste (näiteks intressimäärad või tagatised) pakkumiseks, mida ei suuda pakkuda riigiabi mittesaavad konkurendid. Juhul kui abisaaja hinnakäitumise piiramine ei ole asjakohane, kuna see võib näiteks vähendada tõhusat konkurentsi, peaksid EFTA riigid pakkuma tõhusa konkurentsi tagamiseks sobivamaid meetmeid, näiteks turuletulekut soodustavaid meetmeid. Samuti ei tohi pangad riigi toetust kasutada konkurentsieelisena oma finantstoodete turustamisel (44). Piiranguid tuleks sõltuvalt abi ulatusest, mahust ja kestusest kohaldada ajavahemikul, mis võib kesta kolmest aastast kuni kogu ümberkorraldusperioodini. Piirangutega ajendataks abisaajaid abi ka võimalikult kiiresti riigile tagasi maksma.

| 45) | Järelevalveamet uurib ka turgude avatust ja sektori suutlikkust tulla toime pankade makseraskustega. Oma üldhinnangus võib järelevalveamet arvesse võtta abisaaja võetavaid võimalikke kohustusi või EFTA riigi võetavaid kohustusi selliste meetmete rakendamiseks, (45) millega edendatakse turgude usaldusväärsust ja konkurentsivõimet (näiteks turuletulekut ja turult väljumist soodustavad meetmed). Selliseid meetmeid võiks asjakohastel juhtudel rakendada lisaks muudele struktuurimeetmetele või tegevust reguleerivatele meetmetele, mida abisaaja on kohustatud tavaliselt võtma. Järelevalveamet võib hinnata positiivselt EFTA riigi kohustust võtta kasutusele mehhanismid pankade raskustega tegelemiseks varases staadiumis, kuna sellega soodustatakse turgude usaldusväärsust ja konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

45)

Järelevalveamet uurib ka turgude avatust ja sektori suutlikkust tulla toime pankade makseraskustega. Oma üldhinnangus võib järelevalveamet arvesse võtta abisaaja võetavaid võimalikke kohustusi või EFTA riigi võetavaid kohustusi selliste meetmete rakendamiseks, (45) millega edendatakse turgude usaldusväärsust ja konkurentsivõimet (näiteks turuletulekut ja turult väljumist soodustavad meetmed). Selliseid meetmeid võiks asjakohastel juhtudel rakendada lisaks muudele struktuurimeetmetele või tegevust reguleerivatele meetmetele, mida abisaaja on kohustatud tavaliselt võtma. Järelevalveamet võib hinnata positiivselt EFTA riigi kohustust võtta kasutusele mehhanismid pankade raskustega tegelemiseks varases staadiumis, kuna sellega soodustatakse turgude usaldusväärsust ja konkurentsivõimet.

5.   Järelevalve ja menetlusküsimused

| 46) | Järelevalveamet soovib veenduda, et ümberkorraldamiskava rakendatakse nõuetekohaselt, ja nõuab selleks üksikasjalike aruannete korrapärast esitamist. Esimene aruanne tuleb järelevalveametile harilikult esitada hiljemalt kuus kuud pärast ümberkorraldamiskava heakskiitmist. |
| --- | --- |

46)

Järelevalveamet soovib veenduda, et ümberkorraldamiskava rakendatakse nõuetekohaselt, ja nõuab selleks üksikasjalike aruannete korrapärast esitamist. Esimene aruanne tuleb järelevalveametile harilikult esitada hiljemalt kuus kuud pärast ümberkorraldamiskava heakskiitmist.

| 47) | Pärast ümberkorraldamiskava kohta teate saamist peab järelevalveamet hindama, kas selle abil on võimalik taastada pikaajalist elujõulisust ja piirata asjakohaselt konkurentsimoonutusi. Juhul kui järelevalveametil on tõsiseid kahtlusi selles, kas ümberkorraldamiskavas järgitakse vajalikke nõudeid, algatab ta ametliku uurimismenetluse ja annab kolmandatele isikutele võimaluse esitada kava kohta märkusi. Sellega on tagatud ühtne ja läbipaistev lähenemisviis ning samas võetakse arvesse riigiabi menetluste puhul ette nähtud konfidentsiaalsusnõudeid. |
| --- | --- |

47)

Pärast ümberkorraldamiskava kohta teate saamist peab järelevalveamet hindama, kas selle abil on võimalik taastada pikaajalist elujõulisust ja piirata asjakohaselt konkurentsimoonutusi. Juhul kui järelevalveametil on tõsiseid kahtlusi selles, kas ümberkorraldamiskavas järgitakse vajalikke nõudeid, algatab ta ametliku uurimismenetluse ja annab kolmandatele isikutele võimaluse esitada kava kohta märkusi. Sellega on tagatud ühtne ja läbipaistev lähenemisviis ning samas võetakse arvesse riigiabi menetluste puhul ette nähtud konfidentsiaalsusnõudeid.

| 48) | Järelevalveamet ei pea ametlikku menetlust algatama, kui ümberkorraldamiskava vastab kõigile nõuetele ja selles esitatud meetmed ei tekita järelevalveametis kahtlusi abi kokkusobivuse suhtes EMP lepinguga vastavalt EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 3 II osa artikli 4 lõikele 4. Eelkõige kehtib see juhul, kui EFTA riik on teatanud järelevalveametile abist ja esitanud asjaomase ümberkorraldamiskava, mis vastab kõigile käesolevas peatükis kirjeldatud tingimustele, eesmärgiga saada õiguskindlus vajalike järelmeetmete suhtes. Sellistel juhtudel võib järelevalveamet võtta vastu lõpliku otsuse, milles ta sätestab, et nii päästmisabi kui ka ümberkorraldusabi sobivad kokku EMP lepinguga vastavalt selle artikli 61 lõike 3 punktile b. |
| --- | --- |

48)

Järelevalveamet ei pea ametlikku menetlust algatama, kui ümberkorraldamiskava vastab kõigile nõuetele ja selles esitatud meetmed ei tekita järelevalveametis kahtlusi abi kokkusobivuse suhtes EMP lepinguga vastavalt EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 3 II osa artikli 4 lõikele 4. Eelkõige kehtib see juhul, kui EFTA riik on teatanud järelevalveametile abist ja esitanud asjaomase ümberkorraldamiskava, mis vastab kõigile käesolevas peatükis kirjeldatud tingimustele, eesmärgiga saada õiguskindlus vajalike järelmeetmete suhtes. Sellistel juhtudel võib järelevalveamet võtta vastu lõpliku otsuse, milles ta sätestab, et nii päästmisabi kui ka ümberkorraldusabi sobivad kokku EMP lepinguga vastavalt selle artikli 61 lõike 3 punktile b.

6.   Peatüki ajutine kohaldamine

| 49) | Käesoleva peatüki avaldamist õigustab praegune erakorraline finantssektori kriis ja seetõttu tuleks seda kohaldada piiratud aja jooksul. Järelevalveamet kohaldab käesolevat peatükki selliste ümberkorraldusabi juhtumite hindamiseks, millest on talle teatatud kuni 31. detsembrini 2010. Teatamata abi suhtes kohaldatakse suuniseid õigusvastase riigiabi hindamisel kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta. Järelevalveamet kohaldab seega käesolevat peatükki 31. detsembrini 2010 antud teatamata abi EMP lepinguga kokkusobivuse hindamisel. |
| --- | --- |

49)

Käesoleva peatüki avaldamist õigustab praegune erakorraline finantssektori kriis ja seetõttu tuleks seda kohaldada piiratud aja jooksul. Järelevalveamet kohaldab käesolevat peatükki selliste ümberkorraldusabi juhtumite hindamiseks, millest on talle teatatud kuni 31. detsembrini 2010. Teatamata abi suhtes kohaldatakse suuniseid õigusvastase riigiabi hindamisel kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta. Järelevalveamet kohaldab seega käesolevat peatükki 31. detsembrini 2010 antud teatamata abi EMP lepinguga kokkusobivuse hindamisel.

| 50) | Pidades silmas asjaolu, et käesolev peatükk põhineb EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktil b, võib järelevalveamet selle sisu ja kehtivust kohandada vastavalt turutingimuste muutumisele, juhtumite käsitlemisel saadud kogemustele ja finantsstabiilsuse säilitamise põhieesmärgile. |
| --- | --- |

50)

Pidades silmas asjaolu, et käesolev peatükk põhineb EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktil b, võib järelevalveamet selle sisu ja kehtivust kohandada vastavalt turutingimuste muutumisele, juhtumite käsitlemisel saadud kogemustele ja finantsstabiilsuse säilitamise põhieesmärgile.

---

(1)  Kõnealune peatükk vastab Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) teatisele finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (ELT C 195, 19.8.2009, lk 9).

(2)  Joonealuses märkuses 1 osutatud teatise punktis 1 viitas komisjon asjaomasele ülesandele, mille Euroopa Ülemkogu võttis 20. märtsil 2009 ja 18.–19. juunil 2009 toimunud kohtumistel.

(3)  Euroopa Ülemkogule esitatud 4. märtsi 2009. aasta teatises „Euroopa majanduse elavdamine” (KOM(2009) 114 (lõplik)) teatas komisjon oma kavatsusest koostada reformikava, mille abil kõrvaldada üldisemaid puudujääke ühenduses tegutsevate finantsasutuste suhtes kohaldatavas õiguslikus raamistikus.

(4)  Vt suuniste peatükki, mis käsitleb riigiabi eeskirjade kohaldamist meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega (edaspidi „pangandussuunised”), samuti peatükke, mis käsitlevad finantsasutuste rekapitaliseerimist praeguses finantskriisis (edaspidi „rekapitaliseerimissuunised”) ja langenud väärtusega varade käsitlemist EMP pangandussektoris (edaspidi „langenud väärtusega varade suunised”).

(5)  Peatükki kohaldatakse üksnes pangandussuunistes nimetatud finantsasutuste suhtes. Käesolevas peatükis esitatud juhistes viidatakse lihtsustamise mõttes pankadele. Paetükki kohaldatakse siiski vajaduse korral mutatis mutandis ka teiste finantsasutuste suhtes.

(6)  Ümberkorraldamiskava esitamise kohustuse aluseks olevaid kriteeriume ja konkreetseid tingimusi on kirjeldatud pangandussuunistes, rekapitaliseerimissuunistes ja langenud väärtusega varade suunistes. Need on eelkõige, aga mitte ainult, seotud olukordadega, kus riik on rekapitaliseerinud raskustes oleva panga või kus langenud väärtusega varadest vabastatav pank on juba saanud mis tahes riigiabi, millega on aidatud kahjumit katta või seda vältida (välja arvatud tagatisskeemis osalemine) ja mille maht ületab kokku 2 % panga riskiga kaalutud varadest. Ümberkorraldamise ulatus sõltub iga panga puhul tema probleemide raskusastmest. Kooskõlas kõnealuste suunistega (eelkõige rekapitaliseerimissuuniste punktiga 40 ja langenud väärtusega varade suuniste V lisaga) peavad EFTA riigid seevastu olukorras, kus piiratud ulatuses abi on antud põhimõtteliselt elujõulistele pankadele, esitama järelevalveametile riigi vahendite kasutamist käsitleva aruande, mis sisaldab panga elujõulisuse hindamiseks vajalikku täielikku teavet, samuti teavet saadud kapitali kasutamise ja riigi toetusest sõltumisest vabanemiseks tehtavate jõupingutuste kohta. Elujõulisuse hindamise raames tuleks esile tuua selliste pankade riskiprofiil ja prognoositav kapitali adekvaatsus ning hinnata ka nende äriplaane.

(7)  Silmas peetakse abi, mida järelevalveamet on lubanud ajutiselt anda päästmisabina vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta või abina EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel või mis tahes muu abina, millest teatatakse kui ümberkorraldamiseks vajalikust abist. Seetõttu kohaldatakse praeguse süsteemse kriisi tingimustes pankadele antava ümberkorraldusabi hindamise suhtes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste asemel käesolevat peatükki.

(8)  Ühenduse tasandil on komisjon varasematel aegadel raskustes olevate pankade puhul vastu võtnud terve hulga (asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel antud) ümberkorraldusabi käsitlevaid otsuseid, tuginedes ulatuslikule ümberkorraldusprotsessile, mis võimaldab abisaajatel taastada oma pikaajalise elujõulisuse, ilma et abi kahjustaks liigselt konkurente. Tavapärased ümberkorraldusstrateegiad on hõlmanud ärimudelite ümberkujundamist, allüksuste, tütarettevõtete või filiaalide sulgemist või nende loovutamist, muutusi varade ja kohustuste haldamises, müüki tegevuse jätkuvuse põhimõttel või ettevõtte jagamist eri osadeks ja nende müüki elujõulistele konkurentidele. Vt nt komisjoni 20. mai 1998. aasta otsus 98/490/EÜ, milles käsitletakse Prantsusmaa abi kontsernile Crédit Lyonnais (EÜT L 221, 8.8.1998, lk 28), komisjoni 18. veebruari 2004. aasta otsus 2005/345/EÜ riigiabi kohta Saksamaa ümberstruktureerimisabist Bankgesellschaft Berlin AG kasuks (ELT L 116, 4.5.2005, lk 1), komisjoni 4. juuni 2008. aasta otsus 2009/341/EÜ, riigiabi C 9/08 (ex NN 8/08, CP 244/07) kohta, mida Saksamaa andis ettevõtjale Sachsen LB (ELT L 104, 24.4.2009, lk 34), ning 2006. aasta riigiabi tulemustabel (KOM(2006) 761 (lõplik), lk 28), mis sisaldab eriuurimust päästmis- ja ümberkorraldusabi kohta (http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/studies_reports/2006_autumn_en.pdf).

(9)  Kooskõlas langenud väärtusega varade suunistega.

(10)  Kooskõlas pangandussuuniste, rekapitaliseerimissuuniste ja langenud väärtusega varade suunistega. Vt käesoleva peatüki punkt 4.

(11)  Kooskõlas pangandussuuniste, rekapitaliseerimissuuniste ja langenud väärtusega varade suunistega peavad EFTA riigid juhul, kui piiratud ulatuses abi antakse põhimõtteliselt elujõulistele pankadele, esitama järelevalveametile hinnangu panga elujõulisuse kohta.

(12)  Kooskõlas eelkõige rekapitaliseerimissuuniste punktiga 40 ja langenud väärtusega varade suuniste V lisaga.

(13)  Nagu käesoleva peatüki punktis 8 selgitatud, kohaldatakse juhul, kui 2. jaos viidatakse ümberkorraldamiskavale, selle aluspõhimõtteid analoogia alusel ka elujõulisust käsitlevate hinnangute suhtes.

(14)  Lisas on esitatud ümberkorraldamiskava näidis.

(15)  Vajaduse korral palub järelevalveamet abi välisnõustajalt, kes hindab teatatud ümberkorraldamiskavasid elujõulisuse, kulude jagamise ja konkurentsimoonutuste minimeerimise seisukohast. Järelevalveamet võib lasta konkreetsete elementide tõesust kinnitada ka järelevalveasutustel.

(16)  Vt nt komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsus, milles käsitletakse juhtumit NN 1/08 (Northern Rock) (ELT C 135, 3.6.2008, lk 21), ja otsus 2009/341/EÜ juhtumi C 9/08 (Sachsen LB) kohta.

(17)  Vt otsus 2009/341/EÜ juhtumi C 9/08 (Sachsen LB) kohta.

(18)  Välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. Vt komisjoni 21. oktoobri 2008. aasta otsus, milles käsitletakse juhtumit C 10/08 (IKB) (seni avaldamata).

(19)  Kooskõlas komisjoni 30. aprilli 2009. aasta soovitusega 2009/384/EÜ finantsteenuste sektori tasustamispoliitika kohta (ELT L 120, 15.5.2009, lk 22).

(20)  Silmas peetakse suure hulga varade müümist praeguse madala turuhinnaga, mistõttu hinnad võivad veelgi alaneda.

(21)  Komisjonil on tavaks heaks kiita kahe kuni kolme aasta pikkused ümberkorraldamiskavad.

(22)  Vt ka punkt 20.

(23)  Vt joonealune märkus 17.

(24)  Pakkumismenetluse puudumine ei tähenda automaatselt, et ostjale antakse riigiabi.

(25)  Harilikult antakse sellisel juhul abi müüdud tegevusala toetuseks.

(26)  Liidetud kohtuasjad C-278/92, C-279/92 ja C-280/92: Hytasa, EKL 1994, lk I-4103, punkt 22.

(27)  Vt kohtuasi C-334/99: Gröditzer Stahlwerke, EKL 2003, lk I-1139, punkt 134 jj, ning komisjoni 30. aprilli 2008. aasta otsus 2008/719/EÜ riigiabi C 56/06 (ex NN 77/06) kohta, mida Austria rakendas Bank Burgenlandi erastamiseks (ELT L 239, 6.9.2008, lk 32).

(28)  Vt pangandussuuniste punktid 43–50. Nõuetekohase turult väljumise võimaldamiseks võidakse likvideerimisabi pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui seda on näiteks tarvis mõne hoiuseid ja kohustusi haldava ajutise panga (bridge bank) või struktuuri ajutiseks rekapitaliseerimiseks või teatavat liiki võlausaldajate nõuete rahuldamiseks, kui see on õigustatud finantsstabiilsuse säilitamise seisukohast. Kõnealuse abi andmise ja selle ühisturuga kokkusobivaks pidamise tingimuste näited leiab komisjoni 1. oktoobri 2008. aasta otsusest, milles käsitletakse juhtumit NN 41/08 (ühendkuningriigi päästmisabi Bradford & Bingley’le) (ELT C 290, 13.11.2008, lk 2), ning komisjoni 5. novembri 2008. aasta otsusest, milles käsitletakse juhtumit NN 39/08 (Taani likvideerimisabi Roskilde pangale) (ELT C 12, 17.1.2009, lk 3).

(29)  Vt kohtuasi T-17/03: Schmitz-Gotha, EKL 2006, lk II-1139.

(30)  Sellele on viidatud juba varasemates suunistes, eelkõige langenud väärtusega varade suunistes, vt punkt 21 jj.

(31)  Järelevalveamet on pangandussuunistes, rekapitaliseerimissuunistes ja langenud väärtusega varade suunistes andnud üksikasjalikke juhiseid riigi garantiide, rekapitaliseerimise ja langenud väärtusega varadest vabastamise eest nõutava tasu suuruse määramise kohta. Tasu maksmine nõrgendab rahanduslikust vaatenurgast panga aktsionäride positsiooni.

(32)  Langenud väärtusega varade suuniste punktid 24 ja 25. Vt ka käesoleva peatüki 4. jagu.

(33)  Vt komisjoni 18. detsembri 2008. aasta otsus, milles käsitletakse juhtumit N 615/08 (Bayern LB) (ELT C 80, 3.4.2009, lk 4). Pangal ei takistata siiski kupongimaksete tegemist juhul, kui tal on selleks siduv juriidiline kohustus.

(34)  Vt langenud väärtusega varade suuniste punkt 31. Üksikasjalik lähenemisviis dividendide maksmise piirangute kohta on esitatud rekapitaliseerimissuuniste punktides 33, 34 ja 45, millest nähtub, et ehkki dividendide maksmise või kupongimaksete tegemise ajutine keelustamine võib aidata pangal kapitali säilitada ja kapitaliressursse täiendada ning seega panga maksevõimet suurendada, võib see samal ajal takistada panga juurdepääsu eraõiguslikele rahastamisallikatele või siis suurendada tulevase uue rahastamise kulusid.

(35)  Vt punkt 21.

(36)  Kui järelevalveamet on vastavalt pangandussuunistele, rekapitaliseerimissuunistele või langenud väärtusega varade suunistele kiitnud erandkorras heaks abi, mis ei vasta kõnealuste suuniste nõuetele, tuleb täiendavate konkurentsimoonutuste tõttu võtta täiendavaid struktuurimeetmeid või tegevust reguleerivaid kaitsemeetmeid; vt langenud väärtusega varade suuniste punkt 58.

(37)  Eelkõige võetakse arvesse koondumiste taset, suutlikkuspiiranguid, kasumlikkuse taset ning turuletuleku ja turuosa laiendamise tõkkeid.

(38)  Näiteks soodustades riigiabi kiiret tagastamist.

(39)  Vt nt komisjoni 21. oktoobri 2008. aasta otsus, milles käsitletakse juhtumit C 10/08 (IKB) (seni avaldamata), ning komisjoni 7. mai 2009. aasta otsus, milles käsitletakse juhtumit N 244/09 (ettevõtjale Commerzbank tehtud kapitalisüst) (ELT C 147, 27.6.2009, lk 4).

(40)  Tuleb märkida, et varade mahakandmise tulemusel tekkinud bilansisumma vähenemine, mida osaliselt kompenseeritakse riigiabiga, ei nõrgenda panga tegelikku turupositsiooni ning seda ei saa võtta struktuurimeetmete vajaduse hindamisel arvesse.

(41)  Vt nt komisjoni 19. novembri 2008. aasta otsus, milles käsitletakse juhtumeid NN 49/08, NN 50/08 ja NN 45/08 (garantiid Dexia pangale) (seni avaldamata), punkt 73, komisjoni 19. novembri 2008. aasta otsus, milles käsitletakse juhtumit N 574/08 (garantiid ettevõtjale Fortis Bank) (ELT C 38, 17.2.2009, lk 2), punkt 58, ning komisjoni 3. detsembri 2008. aasta otsus, milles käsitletakse juhtumeid NN 42/08, NN 46/08 ja NN 53/A/08 (ümberkorraldusabi ettevõtjatele Fortis Bank ja Fortis Bank Luxembourg) (ELT C 80, 3.4.2009, lk 7), punkt 94. Näiteks võib pangal teatavates tingimustes keelata pakkuda väikehoiustajatele turul kõige kõrgemaid intressimäärasid.

(42)  Tuleb meeles pidada, et ümberkorralduskulud peavad olema piiratud elujõulisuse taastamiseks vajaliku miinimumiga. Vt punkt 23.

(43)  Mittekaubanduslikel tingimustel antud laen võib kujutada endast riigiabi ja järelevalveamet võib sellise abi eelneva teatamise korral heaks kiita, kui ta tunnistab abi EMP lepinguga kokkusobivaks, näiteks vastavalt suunistele „Riigiabi meetmete ajutine raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks”.

(44)  Komisjoni 12. novembri 2008. aasta otsus, milles käsitletakse juhtumit N 528/08 (ING) (ELT C 328, 23.12.2008, lk 10), punkt 35.

(45)  Vt nt komisjoni 7. juuli 2004. aasta otsus 2005/418/EÜ, mis käsitleb abimeetmeid, mida Prantsusmaa rakendas Alstom’i suhtes (ELT L 150, 10.6.2005, lk 24), punkt 204.

LIIDE

ÜMBERKORRALDAMISKAVA NÄIDIS

ÜMBERKORRALDAMISKAVA SOOVITUSLIK SISUKORD
   (1)

1.   Finantsasutust käsitlev teave (selle struktuuri kirjeldus jne)

(NB! Varem esitatud teavet võib esitada uuesti, ent see tuleb igal juhul lisada käesolevasse ümberkorraldamiskavasse ning seda tuleb vajaduse korral ajakohastada)

2.   Turu ja turuosade kirjeldus

2.1.   Peamiste asjaomaste tooteturgude kirjeldus (eristada tuleb vähemalt jaemüügi-, hulgimüügi- ja kapitaliturge)

2.2.   Turuosade arvestus (vastavalt asjaomaste turgude geograafilisele ulatusele, näiteks nii riigi kui ka EMP tasandil)

3.   Raskustesse sattumise põhjuste analüüs (äriühingusisesed tegurid)

4.   Riikliku sekkumise kirjeldus ja riigiabile antav hinnang

4.1.   Teave selle kohta, kas finantsasutus või selle tütarettevõtjad on juba varem saanud päästmis- või ümberkorraldusabi.

4.2.   Teave riigi toetuse või sellega seotud finantssoodustuse laadi ja suuruse kohta. Teave peaks hõlmama mis tahes riigiabi, sealhulgas ümberkorraldusperioodil saadud üksikabi või mõne abikava raames saadud riigiabi

(NB! Iga abi vajalikkus peab olema ümberkorraldamiskavas põhjendatud, nagu on osutatud allpool)

4.3.   Riigi toetuse hindamine riigiabi eeskirjade alusel ja abisumma kvantifitseerimine

5.   Elujõulisuse taastamine

5.1.   Eri turueelduste kirjeldus

5.1.1.   Esialgne olukord peamistel tooteturgudel

5.1.2.   Prognoositavad suundumused peamistel tooteturgudel

5.2.   Abimeedet mittehõlmava stsenaariumi tutvustus

5.2.1.   Esialgse äriplaani nõutav kohandamine

5.2.2.   Varasem, praegune ja tulevane kapitali suhtarv (1. taseme kapital, 2. taseme kapital)

5.3.   Finantsasutuse kavandatav tulevikustrateegia ja kuidas see taastab asutuse elujõulisuse

5.3.1.   Lähtepositsioon ja üldine olukord

5.3.2.   Finantsasutuse eri tegevusvaldkondade olukord

5.3.3.   Kohandused õiguskeskkonna muutustele (riskihalduse tõhustamine, kapitalipuhvrite tugevdamine jne)

5.3.4.   Kinnitus langenud väärtusega varade täieliku avalikustamise kohta

5.3.5.   Muutused omandistruktuuris, kui see on asjakohane

5.4.   Elujõulisuse taastamiseks kavandatud mitmesuguste meetmete ülevaade ja kirjeldus, meetmete kulud ja nende mõju kasumiaruandele ja/või bilansile

5.4.1.   Meetmed kontserni tasandil

5.4.2.   Meetmed eri tegevusvaldkondade tasandil

5.4.3.   Iga meetme mõju kasumiaruandele ja/või bilansile

5.5.   Eri meetmete konkurentsimoonutusi piirav mõju (vrd punkt 7), pidades silmas nende kulu ja nende mõju kasumiaruandele ja/või bilansile

5.5.1.   Meetmed kontserni tasandil

5.5.2.   Meetmed eri tegevusvaldkondade tasandil

5.5.3.   Iga meetme mõju kasumiaruandele ja/või bilansile

5.6.   Võrdlus alternatiivsete võimalustega ning piirkonna, riigi ja EMP tasandil avalduva majandusliku ja sotsiaalse mõju lühike võrdlev hinnang (nõutav eelkõige juhul, kui pank ei ole ilma abi saamata võimeline täitma usaldatavusnormatiive)

5.6.1.   Alternatiivsed võimalused: tegevuse nõuetekohane lõpetamine, väiksemateks osadeks jagamine ja nende müümine eri ostjatele või ülevõtmine muu panga poolt, ning nende võimaluste mõju

5.6.2.   Üldine majanduslik mõju

5.7.   Eri meetmete rakendamise ajakava ja ümberkorraldamiskava tervikliku rakendamise lõpptähtaeg (palume märkida, millised andmed on konfidentsiaalsed)

5.8.   Riigiabi tagasimaksmise kava kirjeldus

5.8.1.   Turult väljumise kava aluseks olevad eeldused

5.8.2.   Turult väljumiseks pakutavate riigi stiimulite kirjeldus

5.8.3.   Turult väljumise või abi tagasimaksmise kava kuni täieliku väljumise/tagasimaksmiseni

5.9.   Möödunud kolme ja eeloleva viie aasta kasumi- ja bilansiaruanded, sealhulgas olulisemad finantsnäitajad ja parimal/halvimal stsenaariumil põhinev tundlikkusanalüüs

5.9.1.   Alusstsenaarium

5.9.1.1.   Kontserni kasumiaruanne/bilansiaruanne

5.9.1.2.   Kontserni olulisemad finantsnäitajad (riskiga korrigeeritud tulusus (RAROC) kui pangasiseste kriteeriumide võrdlusalus, kulude ja tulude suhe (CIR), omakapitali tasuvus (ROE) jne)

5.9.1.3.   Üksuste kasumiaruanded/bilansiaruanded

5.9.1.4.   Üksuste olulisemad finantsnäitajad (riskiga korrigeeritud tulusus (RAROC) kui pangasiseste kriteeriumide võrdlusalus, kulude ja tulude suhe (CIR), omakapitali tasuvus (ROE) jne)

5.9.2.   Parim stsenaarium

5.9.2.1.   Stsenaariumi aluseks olevad eeldused

5.9.2.2.   Kontserni kasumiaruanne/bilansiaruanne

5.9.2.3.   Kontserni olulisemad finantsnäitajad (riskiga korrigeeritud tulusus (RAROC) kui pangasiseste kriteeriumide võrdlusalus, kulude ja tulude suhe (CIR), omakapitali tasuvus (ROE) jne)

5.9.3.   Halvim stsenaarium – kui on tehtud stressitest ja/või kui riiklikud järelevalveasutused on selle kinnitanud, tuleb esitada testimisel kasutatud meetodite, parameetrite ja tulemuste kirjeldus (2)

5.9.3.1.   Stsenaariumi aluseks olevad eeldused

5.9.3.2.   Kontserni kasumiaruanne/bilansiaruanne

5.9.3.3.   Kontserni olulisemad finantsnäitajad (riskiga korrigeeritud tulusus (RAROC) kui pangasiseste kriteeriumide võrdlusalus, kulude ja tulude suhe (CIR), omakapitali tasuvus (ROE) jne)

6.   Kulude jagamine – finantsasutuse omapanus ja muude osanike panus ümberkorraldamisse (osaluse arvestuslik ja majanduslik väärtus)

6.1.   Ümberkorralduskulude piiramine elujõulisuse taastamiseks vajaliku summaga

6.2.   Abisumma piiramine (sealhulgas teave võimalike sätete kohta, millega piiratakse dividendide maksmist ja intressimaksete tegemist allutatud laenude eest)

6.3.   Märkimisväärse suurusega omapanus (sealhulgas teave osanike või allutatud võlausaldajate panuse suuruse kohta)

7.   Konkurentsimoonutuste piiramise meetmed

7.1.   Meetmete ulatuse põhjendamine, pidades silmas riigiabi suurust ja mõju

7.2.   Struktuurimeetmed, sealhulgas kavandatav ajakava ja tähtajad varade või tütarettevõtjate/filiaalide loovutamiseks või muude meetmete võtmiseks

7.3.   Tegevust reguleerivad kohustused, sealhulgas keeld kasutada riigiabi konkurentsieelisena toodete massturustamisel

8.   Järelevalve (võimaliku usaldusisiku nimetamine)

---

(1)  Elujõulisuse hindamiseks vajalik teave võib hõlmata panga siseandmeid ja -aruandeid, aga ka aruandeid, mille on koostanud EFTA riigi ametiasutused, sealhulgas reguleerivad asutused, või mis on koostatud nende jaoks.

(2)  Stressitestimine peaks võimalikult suurel määral põhinema ühenduse tasandil kokku lepitud ühistel parameetritel (nt Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee välja töötatud meetod), mida on vajaduse korral kohandatud konkreetse riigi ja panga tingimustele. Vajaduse korral võidakse arvesse võtta ka vastupidiseid stressiteste või muid samaväärseid analüüse.

---

Parandused

| 10.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/26

---

Komisjoni 18. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1063/2010 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 307, 23. november 2010
  )

Leheküljel 12 artikli 86 lõike 4 teises lõigus

asendatakse

„Kui esimeses lõigus sätestatud tingimus ei ole täidetud, on toodete päritoluriigiks see piirkondlikku rühma kuuluv riik, mille puhul on piirkondlikku rühma kuuluvatest teistest riikidest pärit kasutatud materjalide tolliväärtuse osakaal kõige suurem.”

järgmisega:

„Kui esimeses lõigus sätestatud tingimus ei ole täidetud, on toodete päritoluriigiks see piirkondlikku rühma kuuluv riik, mille puhul on piirkondlikku rühma kuuluvatest riikidest pärit kasutatud materjalide väärtuse osakaal kõige suurem.”

Leheküljel 13 artikli 86 lõike 6 esimese lõigu punktis b

asendatakse

| „b) | kui punktis a sätestatud tingimused ei ole täidetud, on toodete päritoluriigiks see kumulatsioonis osalev riik, mille puhul on teistest kumulatsioonis osalevatest riikidest pärit kasutatud materjalide tolliväärtuse osakaal kõige suurem.” |
| --- | --- |

„b)

kui punktis a sätestatud tingimused ei ole täidetud, on toodete päritoluriigiks see kumulatsioonis osalev riik, mille puhul on teistest kumulatsioonis osalevatest riikidest pärit kasutatud materjalide tolliväärtuse osakaal kõige suurem.”

järgmisega:

| „b) | kui punktis a sätestatud tingimused ei ole täidetud, on toodete päritoluriigiks see kumulatsioonis osalev riik, mille puhul on kumulatsioonis osalevatest riikidest pärit kasutatud materjalide väärtuse osakaal kõige suurem.” |
| --- | --- |

„b)

kui punktis a sätestatud tingimused ei ole täidetud, on toodete päritoluriigiks see kumulatsioonis osalev riik, mille puhul on kumulatsioonis osalevatest riikidest pärit kasutatud materjalide väärtuse osakaal kõige suurem.”

Leheküljel 42 lisa 13a II osa 1. veerus

asendatakse

„ex ex 3301”

järgmisega:

„3301”.

Leheküljel 44 lisa 13a II osa 1. veerus

asendatakse

„ex ex 3806”

järgmisega:

„3806 30”.

Leheküljel 61 lisa 13a II osa 2. veerus

asendatakse

„Rubriikide 7003, 7004 või 7005 klaas, painutatud, töödeldud servadega, graveeritud, puuritud,”

järgmisega:

„Rubriikide 7003, 7004 ja 7005 klaas, töödeldud servadega, painutatud, graveeritud, puuritud, emailitud või muul viisil töödeldud, ent raamimata ning muudest materjalidest detailideta”.

Leheküljel 67 lisa 13a II osa 1. veerus

asendatakse

„8542 31 kuni 8542 33 ja 8542 39”

järgmisega:

„ex ex 8542 31, ex ex 8542 32, ex ex 8542 33 ja ex ex 8542 39”.

Leheküljel 72 lisa 13b 2. veerus

asendatakse

„Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised, välja arvatud kakaopulber”

järgmisega:

„Muud tooted plokkide, tahvlite või batoonidena massiga üle 2 kg või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, mahutis või kontaktpakendis massiga üle 2 kg”.

---