# Euroopa Liidu L 268/2011

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2011.268.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 268 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide13. oktoober 2011 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2011.268.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 268

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide13. oktoober 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1008/2011, 10. oktoober 2011, millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning laiendatakse seda Taist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1009/2011, 12. oktoober 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 12 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1010/2011, 12. oktoober 2011, millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi | 14 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/672/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 10. oktoober 2011, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Rumeenia liikme ametisse nimetamise kohta | 15 |
| | | 2011/673/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 10. oktoober 2011, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Saksamaa liikme ametisse nimetamise kohta | 16 |
| | | 2011/674/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 12. oktoober 2011, millega muudetakse otsust 2004/558/EÜ seoses teatavate Saksamaa haldusüksuste veiste infektsioossest rinotrahheiidist vaba staatusega
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 7165 all)

   (
  1
  ) | 17 |
| | | 2011/675/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 12. oktoober 2011, millega muudetakse otsust 2003/467/EÜ seoses Läti ametlikult tuberkuloosist vabaks tunnistamisega ning seoses Portugali teatavate halduspiirkondade ametlikult veiste ensootilisest leukoosist vabaks tunnistamisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 7186 all)

   (
  1
  ) | 19 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1008/2011, 10. oktoober 2011, millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning laiendatakse seda Taist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1009/2011, 12. oktoober 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

12

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1010/2011, 12. oktoober 2011, millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi

14

OTSUSED

2011/672/EL

*

Nõukogu otsus, 10. oktoober 2011, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Rumeenia liikme ametisse nimetamise kohta

15

2011/673/EL

*

Nõukogu otsus, 10. oktoober 2011, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Saksamaa liikme ametisse nimetamise kohta

16

2011/674/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 12. oktoober 2011, millega muudetakse otsust 2004/558/EÜ seoses teatavate Saksamaa haldusüksuste veiste infektsioossest rinotrahheiidist vaba staatusega
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 7165 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 7165 all)

1

17

2011/675/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 12. oktoober 2011, millega muudetakse otsust 2003/467/EÜ seoses Läti ametlikult tuberkuloosist vabaks tunnistamisega ning seoses Portugali teatavate halduspiirkondade ametlikult veiste ensootilisest leukoosist vabaks tunnistamisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 7186 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 7186 all)

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 13.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 268/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 268/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1008/2011,

10. oktoober 2011,

millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning laiendatakse seda Taist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1174/2005 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit, CN-koodide ex 8427 90 00 ja 8431 20 00 alla kuuluvate kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks vahemikus 7,6 % kuni 46,7 %. |
| --- | --- |

(1)

Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1174/2005 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit, CN-koodide ex 8427 90 00 ja 8431 20 00 alla kuuluvate kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks vahemikus 7,6 % kuni 46,7 %.

| (2) | Nõukogu täpsustas pärast tootevaliku ametikohustuslikku vahepealset läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 684/2008 (3) esialgse uurimisega kindlaks tehtud tootevalikut. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu täpsustas pärast tootevaliku ametikohustuslikku vahepealset läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 684/2008 (3) esialgse uurimisega kindlaks tehtud tootevalikut.

| (3) | Pärast dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise ametikohustuslikku uurimist laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 499/2009 (4) kõikide teiste äriühingute suhtes määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Taist pärit kaubaaluste käsivedukitele ja nende olulistele osadele, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte. |
| --- | --- |

(3)

Pärast dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise ametikohustuslikku uurimist laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 499/2009 (4) kõikide teiste äriühingute suhtes määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Taist pärit kaubaaluste käsivedukitele ja nende olulistele osadele, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte.

2.   Taotlus aegumise läbivaatamiseks

| (4) | Pärast seda, kui avaldati teade (5) lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, sai komisjon 21. aprillil 2010 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitasid kaks Euroopa Liidu tootjat (edaspidi „taotluse esitajad”), kelle toodang moodustab valdava osa, käesoleval juhul peaaegu 100 % liidus toodetavate kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade toodangust. |
| --- | --- |

(4)

Pärast seda, kui avaldati teade (5) lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, sai komisjon 21. aprillil 2010 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitasid kaks Euroopa Liidu tootjat (edaspidi „taotluse esitajad”), kelle toodang moodustab valdava osa, käesoleval juhul peaaegu 100 % liidus toodetavate kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade toodangust.

| (5) | Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(5)

Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

3.   Meetmete aegumise läbivaatamise algatamine

| (6) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 20. juulil 2010Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (6) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(6)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 20. juulil 2010Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (6) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

4.   Uurimine

4.1.   Uurimisperiood

| (7) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(7)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

4.2.   Uurimisega seotud isikud

| (8) | Komisjon teavitas taotluse esitajaid, teadaolevalt asjaga seotud eksportivaid tootjaid, importijaid ja kasutajaid ning eksportivate riikide esindajaid ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teavitas taotluse esitajaid, teadaolevalt asjaga seotud eksportivaid tootjaid, importijaid ja kasutajaid ning eksportivate riikide esindajaid ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (9) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(9)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (10) | Arvestades sõltumatute importijate suurt arvu, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks teostada väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, paluti vastavalt algmääruse artiklile 17 eespool nimetatud isikutel 15 päeva jooksul pärast läbivaatamiste algatamist endast teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Ükski sõltumatu importija ei avaldanud soovi koostööd teha. Seetõttu ei peetud valimi moodustamist vajalikuks. |
| --- | --- |

(10)

Arvestades sõltumatute importijate suurt arvu, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks teostada väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, paluti vastavalt algmääruse artiklile 17 eespool nimetatud isikutel 15 päeva jooksul pärast läbivaatamiste algatamist endast teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Ükski sõltumatu importija ei avaldanud soovi koostööd teha. Seetõttu ei peetud valimi moodustamist vajalikuks.

| (11) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused laekusid kahelt liidu tootjate kontsernilt, kes olid taotluse esitajad. Hiina Rahvavabariigi teadaolevatest eksportivatest tootjatest ei teinud ükski läbivaatamise ajal koostööd. Ükski importija ei vastanud küsimustikule ning ükski muu importija ega kasutaja ei andnud uurimise käigus komisjonile mingit teavet ega andnud endast teada. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused laekusid kahelt liidu tootjate kontsernilt, kes olid taotluse esitajad. Hiina Rahvavabariigi teadaolevatest eksportivatest tootjatest ei teinud ükski läbivaatamise ajal koostööd. Ükski importija ei vastanud küsimustikule ning ükski muu importija ega kasutaja ei andnud uurimise käigus komisjonile mingit teavet ega andnud endast teada.

| (12) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

  Euroopa Liidu tootjad:






  — | Lifter SRL, Casole d’Elsa, Itaalia; |
| --- | --- | --- |

(12)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

Euroopa Liidu tootjad:

—

Lifter SRL, Casole d’Elsa, Itaalia;

| — | BT Products AB, Mjölby, Rootsi. |
| --- | --- |

—

BT Products AB, Mjölby, Rootsi.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (13) | Käesoleva läbivaatamise vaatlusalune toode on sama, mis esialgses uurimises ja mida täpsustati tootevaliku vahepealses läbivaatamises: Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukid ja nende olulised osad, nagu šassii ja hüdraulikaseadmed, mis kuuluvad CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla. Käesoleva määruse kohaldamisel on kaubaaluste käsivedukid määratletud kui ratastega ja kaubaaluste käitlemiseks ette nähtud tõstekahvlitega seadmed, mis on ette nähtud liigendkäepideme abil käsitsi lükkamiseks, tõmbamiseks ja juhtimiseks siledal, tasasel ja kõval pinnal. Kaubaaluste käsivedukid on ette nähtud koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise teel) üksnes transportimiseks vajalikule kõrgusele ning neil puuduvad lisafunktsioonid ja -kasutusalad, nagu näiteks i) koormate teisaldamine ja tõstmine koormate kõrgemale paigutamiseks või koormate ladustamise hõlbustamiseks, ii) ühe kaubaaluse paigutamine teise peale (virnastajad), iii) koorma tõstmine töötasapinnale (käärkahveltõstukid) ja iv) koormate tõstmine ja kaalumine (kaaluga kahveltõstukid). |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva läbivaatamise vaatlusalune toode on sama, mis esialgses uurimises ja mida täpsustati tootevaliku vahepealses läbivaatamises: Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukid ja nende olulised osad, nagu šassii ja hüdraulikaseadmed, mis kuuluvad CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla. Käesoleva määruse kohaldamisel on kaubaaluste käsivedukid määratletud kui ratastega ja kaubaaluste käitlemiseks ette nähtud tõstekahvlitega seadmed, mis on ette nähtud liigendkäepideme abil käsitsi lükkamiseks, tõmbamiseks ja juhtimiseks siledal, tasasel ja kõval pinnal. Kaubaaluste käsivedukid on ette nähtud koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise teel) üksnes transportimiseks vajalikule kõrgusele ning neil puuduvad lisafunktsioonid ja -kasutusalad, nagu näiteks i) koormate teisaldamine ja tõstmine koormate kõrgemale paigutamiseks või koormate ladustamise hõlbustamiseks, ii) ühe kaubaaluse paigutamine teise peale (virnastajad), iii) koorma tõstmine töötasapinnale (käärkahveltõstukid) ja iv) koormate tõstmine ja kaalumine (kaaluga kahveltõstukid).

| (14) | Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ning Hiina Rahvavabariigis toodetud ja omamaisel turul müüdud tooted ning liidu tootjate toodetud ja ELis müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks. |
| --- | --- |

(14)

Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ning Hiina Rahvavabariigis toodetud ja omamaisel turul müüdud tooted ning liidu tootjate toodetud ja ELis müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (15) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.

1.   Sissejuhatavad märkused

| (16) | Seoses algatamisega võeti ühendust 19 teadaoleva Hiina eksportiva tootjaga. Esialgu teatas endast ja nõustus valimisse kaasamisega ainult üks äriühing (Crown Equipment (Suzhou)), kuid seejärel ta loobus koostööst. Seega ei teinud uurimises koostööd mitte ükski Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja ning järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tuli teha kättesaadavate faktide põhjal, eelkõige taotluse esitajatelt saadud teabe, sealhulgas läbivaatamise taotluses sisaldunud teabe, Eurostati andmete ja Hiina Rahvavabariigi ametliku statistika põhjal. |
| --- | --- |

(16)

Seoses algatamisega võeti ühendust 19 teadaoleva Hiina eksportiva tootjaga. Esialgu teatas endast ja nõustus valimisse kaasamisega ainult üks äriühing (Crown Equipment (Suzhou)), kuid seejärel ta loobus koostööst. Seega ei teinud uurimises koostööd mitte ükski Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja ning järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tuli teha kättesaadavate faktide põhjal, eelkõige taotluse esitajatelt saadud teabe, sealhulgas läbivaatamise taotluses sisaldunud teabe, Eurostati andmete ja Hiina Rahvavabariigi ametliku statistika põhjal.

2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

2.1.   Võrdlusriik

| (17) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku normaalväärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku normaalväärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal.

| (18) | Esialgses uurimises kasutati normaalväärtuse määramisel võrdlusriigina Kanadat. Kuna Kanadas enam selliseid tooteid ei valmistata, teatati käesoleva läbivaatamise algatamisteates, et võrdlusriigiks on valitud Brasiilia. Kuid ükski teadaolev Brasiilia tootja ei olnud nõus koostööd tegema. Teise võimalusena otsiti koostöö tegijaid 27 India tootja ja kahe Taiwani tootja seast, kuid ka neist ei olnud ükski nõus koostööd tegema. Huvitatud isikud ei teinud teisi ettepanekuid võrdlusriigi valikuks. |
| --- | --- |

(18)

Esialgses uurimises kasutati normaalväärtuse määramisel võrdlusriigina Kanadat. Kuna Kanadas enam selliseid tooteid ei valmistata, teatati käesoleva läbivaatamise algatamisteates, et võrdlusriigiks on valitud Brasiilia. Kuid ükski teadaolev Brasiilia tootja ei olnud nõus koostööd tegema. Teise võimalusena otsiti koostöö tegijaid 27 India tootja ja kahe Taiwani tootja seast, kuid ka neist ei olnud ükski nõus koostööd tegema. Huvitatud isikud ei teinud teisi ettepanekuid võrdlusriigi valikuks.

| (19) | Üks koostööst keeldunud eksportija väitis, et komisjon ei ole näidanud, et võrdlusriigi andmeid ei ole käesoleval juhul võimalik kasutada. Äriühingu tehtud ettepanekuid uuriti. Mõnel juhul ilmnes, et koostööst keeldunud eksportija osutatud äriühingud ei tooda vaatlusalust toodet. Kõnealune äriühing soovitas kasutada võrdlusriigina Vietnami. Vietnami ei saa aga käsitleda kui võrdlusriiki, sest Vietnam ei ole turumajanduslik riik. Nagu nenditud põhjendustes 17 ja 18, võttis komisjon ühendust paljude äriühingutega kolmes võimalikus võrdlusriigis: Brasiilias, Indias ja Taiwanis. Vaatamata nendele jõupingutustele koostööd ei tehtud. Kuna koostööd teinud võrdlusriiki ei leidunud, tuli algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt leida normaalväärtus kas Euroopa Liidus samalaadse toote eest tegelikult makstud või makstava hinna järgi ja kui vaja, korrigeerida seda mõistliku kasumimarginaali lisamisega. Seega lükati see vastuväide tagasi. |
| --- | --- |

(19)

Üks koostööst keeldunud eksportija väitis, et komisjon ei ole näidanud, et võrdlusriigi andmeid ei ole käesoleval juhul võimalik kasutada. Äriühingu tehtud ettepanekuid uuriti. Mõnel juhul ilmnes, et koostööst keeldunud eksportija osutatud äriühingud ei tooda vaatlusalust toodet. Kõnealune äriühing soovitas kasutada võrdlusriigina Vietnami. Vietnami ei saa aga käsitleda kui võrdlusriiki, sest Vietnam ei ole turumajanduslik riik. Nagu nenditud põhjendustes 17 ja 18, võttis komisjon ühendust paljude äriühingutega kolmes võimalikus võrdlusriigis: Brasiilias, Indias ja Taiwanis. Vaatamata nendele jõupingutustele koostööd ei tehtud. Kuna koostööd teinud võrdlusriiki ei leidunud, tuli algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt leida normaalväärtus kas Euroopa Liidus samalaadse toote eest tegelikult makstud või makstava hinna järgi ja kui vaja, korrigeerida seda mõistliku kasumimarginaali lisamisega. Seega lükati see vastuväide tagasi.

2.2.   Normaalväärtus

| (20) | Kuna käesoleva läbivaatamise käigus ei leidunud võrdlusriigis koostöö tegijaid, võeti normaalväärtuse määramise aluseks liidus samasuguse toote eest tegelikult makstud või makstav hind, mida vastavalt vajadusele nõuetekohaselt kohandati, et juurde arvata põhjendatud kasumimarginaal. Ühesugust metoodikat kasutati nii selliste äriühingute puhul, kelle suhtes rakendati esialgses uurimises turumajanduslikku kohtlemist, kui ka selliste puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei rakendatud. |
| --- | --- |

(20)

Kuna käesoleva läbivaatamise käigus ei leidunud võrdlusriigis koostöö tegijaid, võeti normaalväärtuse määramise aluseks liidus samasuguse toote eest tegelikult makstud või makstav hind, mida vastavalt vajadusele nõuetekohaselt kohandati, et juurde arvata põhjendatud kasumimarginaal. Ühesugust metoodikat kasutati nii selliste äriühingute puhul, kelle suhtes rakendati esialgses uurimises turumajanduslikku kohtlemist, kui ka selliste puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei rakendatud.

2.3.   Ekspordihind

| (21) | Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, määrati ekspordihind kättesaadavate andmete põhjal. Ekspordihinna määramiseks kasutati mitmesuguseid allikaid: Eurostati andmeid, taotluse esitajatelt saadud Hiina eksportivate tootjate pakkumusi ja liikmesriikide tolliasutustelt saadud ekspordiarveid. |
| --- | --- |

(21)

Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, määrati ekspordihind kättesaadavate andmete põhjal. Ekspordihinna määramiseks kasutati mitmesuguseid allikaid: Eurostati andmeid, taotluse esitajatelt saadud Hiina eksportivate tootjate pakkumusi ja liikmesriikide tolliasutustelt saadud ekspordiarveid.

2.4.   Võrdlus

| (22) | Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. Et tagada õiglane võrdlus, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate tegurite erinevusi. Kohandusi tehti seoses mereveoga ja kodumaise veoga eksportivas riigis ning kindlustuskuludega. |
| --- | --- |

(22)

Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. Et tagada õiglane võrdlus, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate tegurite erinevusi. Kohandusi tehti seoses mereveoga ja kodumaise veoga eksportivas riigis ning kindlustuskuludega.

2.5.   Dumpingumarginaal

| (23) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdlemise teel. Võrdlus näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil leidis aset märkimisväärne dumping vahemikus 97 % kuni 224 %. Dumpingumarginaalide suur vahe on tingitud ekspordihinna määramisel kasutatud andmete lahknevusest. |
| --- | --- |

(23)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdlemise teel. Võrdlus näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil leidis aset märkimisväärne dumping vahemikus 97 % kuni 224 %. Dumpingumarginaalide suur vahe on tingitud ekspordihinna määramisel kasutatud andmete lahknevusest.

3.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (24) | Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist, uuriti dumpingu jätkumise tõenäosust. Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd, tehti kooskõlas algmääruse artikliga 18 allpool esitatud järeldused kättesaadavatele andmetele toetudes, täpsemalt läbivaatamise taotluses esitatud andmete, taotlejatelt saadud andmete ning Eurostatilt ja Hiina Rahvavabariigi ametlikust ekspordistatistikast saadud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(24)

Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist, uuriti dumpingu jätkumise tõenäosust. Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd, tehti kooskõlas algmääruse artikliga 18 allpool esitatud järeldused kättesaadavatele andmetele toetudes, täpsemalt läbivaatamise taotluses esitatud andmete, taotlejatelt saadud andmete ning Eurostatilt ja Hiina Rahvavabariigi ametlikust ekspordistatistikast saadud andmete põhjal.

| (25) | Siinkohal analüüsiti järgmisi elemente: Hiina Rahvavabariigist pärit impordi areng, eksportijate kasutamata tootmisvõimsus ja liidu turu köitvus, Hiina omamaised hinnad ja hinnad kolmandatesse riikidesse ekspordil. |
| --- | --- |

(25)

Siinkohal analüüsiti järgmisi elemente: Hiina Rahvavabariigist pärit impordi areng, eksportijate kasutamata tootmisvõimsus ja liidu turu köitvus, Hiina omamaised hinnad ja hinnad kolmandatesse riikidesse ekspordil.

3.1.   Hiinast pärit impordi areng

| (26) | Hiina eksportivad tootjad tarnisid liidu turule märkimisväärse koguse kaubaaluste käsivedukeid ka pärast meetmete kehtestamist 2005. aastal. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ületas Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht Euroopa Liitu (ligikaudu 400 000 tükki ehk 99 % kogu Euroopa Liidu impordimahust) märkimisväärselt meetmete kehtestamisele eelnenud impordi taset, mis ulatus 118 000 tükist 2000. aastal kuni 280 000 tükini esialgsel uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(26)

Hiina eksportivad tootjad tarnisid liidu turule märkimisväärse koguse kaubaaluste käsivedukeid ka pärast meetmete kehtestamist 2005. aastal. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ületas Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht Euroopa Liitu (ligikaudu 400 000 tükki ehk 99 % kogu Euroopa Liidu impordimahust) märkimisväärselt meetmete kehtestamisele eelnenud impordi taset, mis ulatus 118 000 tükist 2000. aastal kuni 280 000 tükini esialgsel uurimisperioodil.

3.2.   Eksportijate kasutamata tootmisvõimsus

| (27) | Et puudusid muud teabeallikad Hiina Rahvavabariigi tootmise ja tootmisvõimsuse kohta, lähtuti analüüsimisel kooskõlas algmääruse artikliga 18 taotluse esitajatelt saadud teabest. Läbivaatamise taotlusest saadud turuteabest, mida huvitatud isikud ei ole vaidlustanud, ilmneb, et Hiina Rahvavabariigis on suured tootmisvõimsused. Juba 2008. ja 2009. aasta toodangutase, mis on vastavalt 1,5 miljonit ja 800 000 tükki, on rohkem kui kaks korda suurem kogu liidu turu mahust. Hiina toodangust müüdi omamaisel turul üksnes väike osa – 14 % aastal 2008 ja 23 % aastal 2009. |
| --- | --- |

(27)

Et puudusid muud teabeallikad Hiina Rahvavabariigi tootmise ja tootmisvõimsuse kohta, lähtuti analüüsimisel kooskõlas algmääruse artikliga 18 taotluse esitajatelt saadud teabest. Läbivaatamise taotlusest saadud turuteabest, mida huvitatud isikud ei ole vaidlustanud, ilmneb, et Hiina Rahvavabariigis on suured tootmisvõimsused. Juba 2008. ja 2009. aasta toodangutase, mis on vastavalt 1,5 miljonit ja 800 000 tükki, on rohkem kui kaks korda suurem kogu liidu turu mahust. Hiina toodangust müüdi omamaisel turul üksnes väike osa – 14 % aastal 2008 ja 23 % aastal 2009.

| (28) | Toodangutase viitab selgelt järeldusele, et meetmete puudumise korral suunataks Hiinast liidu turule täiendav kogus kaubaaluste käsivedukeid. |
| --- | --- |

(28)

Toodangutase viitab selgelt järeldusele, et meetmete puudumise korral suunataks Hiinast liidu turule täiendav kogus kaubaaluste käsivedukeid.

3.3.   Liidu turu köitvus, Hiina omamaised hinnad ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad

| (29) | Liidu turg on oma hindade tõttu Hiina eksportivatele tootjatele huvipakkuv. Hiina Rahvavabariigist pärit import saabub ELi ligikaudu kolm korda väiksema hinnaga kui on liidu tootmisharu hinnatase müügil sõltumatutele ELi tarbijatele. |
| --- | --- |

(29)

Liidu turg on oma hindade tõttu Hiina eksportivatele tootjatele huvipakkuv. Hiina Rahvavabariigist pärit import saabub ELi ligikaudu kolm korda väiksema hinnaga kui on liidu tootmisharu hinnatase müügil sõltumatutele ELi tarbijatele.

| (30) | Hiina ekspordistatistika näitab, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suunati liitu 40 % Hiina kaubaaluste käsivedukite ekspordist. Suuruselt teine Hiina kaubaaluste käsivedukite eksporditurg on Ameerika Ühendriigid, kuhu läheb 20 % kogu Hiina ekspordist, ülejäänu jaguneb mitme sihtkoha vahel. |
| --- | --- |

(30)

Hiina ekspordistatistika näitab, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suunati liitu 40 % Hiina kaubaaluste käsivedukite ekspordist. Suuruselt teine Hiina kaubaaluste käsivedukite eksporditurg on Ameerika Ühendriigid, kuhu läheb 20 % kogu Hiina ekspordist, ülejäänu jaguneb mitme sihtkoha vahel.

| (31) | Hiina ekspordihinnad Euroopa Liitu järgivad üldjoontes Hiina ekspordihindasid kolmandatesse riikidesse, välja arvatud eksport Ameerika Ühendriikidesse. Võib teha järelduse, et vähemalt osa Hiina kolmandatesse riikidesse suunduvast ekspordist, mis ei lähe Euroopa Liitu või Ameerika Ühendriikidesse ja mis moodustab 40 %, võidakse meetmete tühistamise korral suunata Euroopa Liitu. Sellise arengu tõenäosus tuleneb mitte üksnes kõrgema hinna saamise võimalusest, vaid ka sellest, et kolmandate riikide eksporditurg on killustatud. Arvestades liidu turu tähtsust ja seda, et turustamiskanalid on juba sisse töötatud, oleks eksporti mitme sihtriigi asemel kergem suunata ühte sihtkohta. |
| --- | --- |

(31)

Hiina ekspordihinnad Euroopa Liitu järgivad üldjoontes Hiina ekspordihindasid kolmandatesse riikidesse, välja arvatud eksport Ameerika Ühendriikidesse. Võib teha järelduse, et vähemalt osa Hiina kolmandatesse riikidesse suunduvast ekspordist, mis ei lähe Euroopa Liitu või Ameerika Ühendriikidesse ja mis moodustab 40 %, võidakse meetmete tühistamise korral suunata Euroopa Liitu. Sellise arengu tõenäosus tuleneb mitte üksnes kõrgema hinna saamise võimalusest, vaid ka sellest, et kolmandate riikide eksporditurg on killustatud. Arvestades liidu turu tähtsust ja seda, et turustamiskanalid on juba sisse töötatud, oleks eksporti mitme sihtriigi asemel kergem suunata ühte sihtkohta.

| (32) | Hiina ekspordihinnad ELi eksportimisel on tunduvalt kõrgemad kui Ameerika Ühendriikidesse eksportimisel (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 17 % kõrgemad). Kuna Hiina eksportijad ei teinud koostööd, ei saanud kindlaks teha, kui suur osa hinnaerinevusest on tingitud tootevaliku erinevusest. Kuid kättesaadavate ekspordiandmete põhjal otsustades ei saa välistada seda, et Ameerika Ühendriikidesse madalama hinnaga eksporditavaid kaubaaluste käsivedukeid ei võidaks (osaliselt) suunata ELi turule, kui meetmed tunnistataks kehtetuks. Sellise arengu selgituseks on põhjused esitatud põhjenduses 31. |
| --- | --- |

(32)

Hiina ekspordihinnad ELi eksportimisel on tunduvalt kõrgemad kui Ameerika Ühendriikidesse eksportimisel (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 17 % kõrgemad). Kuna Hiina eksportijad ei teinud koostööd, ei saanud kindlaks teha, kui suur osa hinnaerinevusest on tingitud tootevaliku erinevusest. Kuid kättesaadavate ekspordiandmete põhjal otsustades ei saa välistada seda, et Ameerika Ühendriikidesse madalama hinnaga eksporditavaid kaubaaluste käsivedukeid ei võidaks (osaliselt) suunata ELi turule, kui meetmed tunnistataks kehtetuks. Sellise arengu selgituseks on põhjused esitatud põhjenduses 31.

| (33) | Eespool toodud hinnavõrdlusest ilmneb, et EL jääb Hiina eksportivatele tootjatele endiselt huvipakkuvaks turuks ja tõenäoliselt jätkuks madala hinnaga kaubaaluste käsivedukite eksport suures mahus. |
| --- | --- |

(33)

Eespool toodud hinnavõrdlusest ilmneb, et EL jääb Hiina eksportivatele tootjatele endiselt huvipakkuvaks turuks ja tõenäoliselt jätkuks madala hinnaga kaubaaluste käsivedukite eksport suures mahus.

3.4.   Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

| (34) | Eespool esitatud analüüs näitab, et Hiina impordi sisenemine ELi turule on jätkunud väga kõrge marginaaliga dumpinguhinnaga. Arvestades eelkõige ELi ja muude kolmandate riikide turgude hinnatasemete analüüsi, samuti olemasolevat vaba tootmisvõimsust Hiinas, võib järeldada, et meetmete lõpetamise korral oleks dumpingu jätkumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(34)

Eespool esitatud analüüs näitab, et Hiina impordi sisenemine ELi turule on jätkunud väga kõrge marginaaliga dumpinguhinnaga. Arvestades eelkõige ELi ja muude kolmandate riikide turgude hinnatasemete analüüsi, samuti olemasolevat vaba tootmisvõimsust Hiinas, võib järeldada, et meetmete lõpetamise korral oleks dumpingu jätkumine tõenäoline.

D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

1.   ELi toodang

| (35) | Liidus valmistatakse samasugust toodet kahes kontsernis, kes on taotluse esitajad, ja lisaks neile on liidus veel kolmas kaubaaluste käsivedukite tootja. Nende äriühingute toodang moodustab liidu tootmisharu samasuguse toote kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(35)

Liidus valmistatakse samasugust toodet kahes kontsernis, kes on taotluse esitajad, ja lisaks neile on liidus veel kolmas kaubaaluste käsivedukite tootja. Nende äriühingute toodang moodustab liidu tootmisharu samasuguse toote kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

2.   Liidu tootmisharu

| (36) | Et need tootjad toodavad kogu liidu kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade toodangu, moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”. |
| --- | --- |

(36)

Et need tootjad toodavad kogu liidu kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade toodangu, moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”.

| (37) | Üks koostööst keeldunud eksportija väitis, et komisjon ei ole liidu tootmisharu mõistet täpselt käsitlenud, kuna koostööst keeldunud liidu tootja on loetud liidu tootmisharusse kuuluvaks ja temaga on arvestatud ka kahju analüüsi tegemisel. Ta väitis, et sellega seoses on rikutud algmääruse artikli 5 lõiget 4. Kuid algmääruse artikli 4 lõike 1 järgi kujutab liidu tootmisharu endast kõiki liidu samasuguse toote tootjaid kokku. Seega algmääruse mõistes kuulub koostööst keeldunud tootja liidu tootmisharusse. Nagu selgitatud põhjenduses 42, kasutati koostööst keeldunud liidu tootja andmeid ainult selleks, et analüüsida müüki sõltumatutele tarbijatele ja liidu tootmisharu turuosa. Märgitakse, et koostööst keeldunud liidu tootja andmete kõrvaldamine analüüsist ei oleks muutnud uurimise järeldusi. |
| --- | --- |

(37)

Üks koostööst keeldunud eksportija väitis, et komisjon ei ole liidu tootmisharu mõistet täpselt käsitlenud, kuna koostööst keeldunud liidu tootja on loetud liidu tootmisharusse kuuluvaks ja temaga on arvestatud ka kahju analüüsi tegemisel. Ta väitis, et sellega seoses on rikutud algmääruse artikli 5 lõiget 4. Kuid algmääruse artikli 4 lõike 1 järgi kujutab liidu tootmisharu endast kõiki liidu samasuguse toote tootjaid kokku. Seega algmääruse mõistes kuulub koostööst keeldunud tootja liidu tootmisharusse. Nagu selgitatud põhjenduses 42, kasutati koostööst keeldunud liidu tootja andmeid ainult selleks, et analüüsida müüki sõltumatutele tarbijatele ja liidu tootmisharu turuosa. Märgitakse, et koostööst keeldunud liidu tootja andmete kõrvaldamine analüüsist ei oleks muutnud uurimise järeldusi.

E.   OLUKORD LIIDU TURUL

1.   Sissejuhatav märkus

| (38) | Arvesse võttes seda, et uurimises ei teinud koostööd mitte ükski Hiina eksportiv tootja, põhineb teave Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „vaatlusalune riik”) pärit vaatlusaluse toote impordi kohta Euroopa Liitu Eurostati andmetel. |
| --- | --- |

(38)

Arvesse võttes seda, et uurimises ei teinud koostööd mitte ükski Hiina eksportiv tootja, põhineb teave Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „vaatlusalune riik”) pärit vaatlusaluse toote impordi kohta Euroopa Liitu Eurostati andmetel.

2.   Tarbimine liidu turul

| (39) | Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu liidu turul aset leidnud müügi ja Eurostati impordiandmete põhjal. |
| --- | --- |

(39)

Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu liidu turul aset leidnud müügi ja Eurostati impordiandmete põhjal.

| (40) | 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine 40 %, kusjuures suurim langus toimus 2008. aasta ja 2009. aasta vahel.

  Tabel 1 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi kogutarbimine (tk) | 783 330 | 654 843 | 385 410 | 468 557 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 84 | 49 | 60 |

(40)

2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine 40 %, kusjuures suurim langus toimus 2008. aasta ja 2009. aasta vahel.

Tabel 1

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

ELi kogutarbimine (tk)

783 330

654 843

385 410

468 557

Indeks (2007 = 100)

100

84

49

60

3.   Hiinast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

| (41) | Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht kahanes vaatlusalusel perioodil 37 % ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tasemele 387 907 tükki. Sel ajal kui nõudlus liidus kahanes oluliselt, suurenes Hiina impordi turuosa vaatlusalusel perioodil, kuna Hiina import ei kahanenud samal määral kui liidu tarbimine. Vaatlusalusest riigist pärit impordi turuosa kasvas seetõttu 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tunduvalt, saavutades 83 % taseme. Hiina impordi keskmine hind on vaatlusalusel perioodil veidi kõikunud.

  Tabel 2 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusalusest riigist pärit impordi mah


  t (tk)
   (7) | 612 222 | 522 573 | 300 222 | 387 907 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 85 | 49 | 63 |
| Vaatlusalusest riigist pärit impordi turuosa
   (7) | 78 % | 80 % | 78 % | 83 % |
| Vaatlusalusest riigist pärit impordi hind (eurot/tk)
   (7) | 96 | 92 | 100 | 97 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 96 | 104 | 101 |

(41)

Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht kahanes vaatlusalusel perioodil 37 % ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tasemele 387 907 tükki. Sel ajal kui nõudlus liidus kahanes oluliselt, suurenes Hiina impordi turuosa vaatlusalusel perioodil, kuna Hiina import ei kahanenud samal määral kui liidu tarbimine. Vaatlusalusest riigist pärit impordi turuosa kasvas seetõttu 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tunduvalt, saavutades 83 % taseme. Hiina impordi keskmine hind on vaatlusalusel perioodil veidi kõikunud.

Tabel 2

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Vaatlusalusest riigist pärit impordi mah

t (tk)
   (7)

612 222

522 573

300 222

387 907

Indeks (2007 = 100)

100

85

49

63

Vaatlusalusest riigist pärit impordi turuosa
   (7)

78 %

80 %

78 %

83 %

Vaatlusalusest riigist pärit impordi hind (eurot/tk)
   (7)

96

92

100

97

Indeks (2007 = 100)

100

96

104

101

4.   ELi tootmisharu majanduslik olukord

| (42) | Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid. Konfidentsiaalsuse tõttu (läbivaatamisega tegi koostööd ainult kaks tootjat – taotluse esitajad) esitatakse selliste andmete kohta ainult indeksid. Et andmed ELi müügi kohta sõltumatutele tarbijatele ning liidu tootmisharu turuosa kohta, mis on esitatud tabelites 6 ja 7, oleksid kooskõlas tabelitega 1 ja 2 (vastavalt tarbimine ja Hiina turuosa), on võetud arvesse kõigi kolme liidu tootja andmed, sealhulgas kaks taotluse esitanud kontserni ja kolmas tootja, kes ei teinud läbivaatamise käigus koostööd (kolmanda tootja müügimahu andmed põhinevad taotluse esitajalt saadud andmetel). |
| --- | --- |

(42)

Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid. Konfidentsiaalsuse tõttu (läbivaatamisega tegi koostööd ainult kaks tootjat – taotluse esitajad) esitatakse selliste andmete kohta ainult indeksid. Et andmed ELi müügi kohta sõltumatutele tarbijatele ning liidu tootmisharu turuosa kohta, mis on esitatud tabelites 6 ja 7, oleksid kooskõlas tabelitega 1 ja 2 (vastavalt tarbimine ja Hiina turuosa), on võetud arvesse kõigi kolme liidu tootja andmed, sealhulgas kaks taotluse esitanud kontserni ja kolmas tootja, kes ei teinud läbivaatamise käigus koostööd (kolmanda tootja müügimahu andmed põhinevad taotluse esitajalt saadud andmetel).

4.1.   Tootmine

| (43) | 2007. aastaga võrreldes kahanes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootmine 35 %.

  Tabel 3 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (tk) | | | | |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 84 | 55 | 65 |

(43)

2007. aastaga võrreldes kahanes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootmine 35 %.

Tabel 3

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Toodang (tk)

Indeks (2007 = 100)

100

84

55

65

4.2.   Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

| (44) | Tootmisvõimsus oli 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel stabiilne. Tootmisvõimsuse rakendusaste oli madal juba 2007. aastal ning toodangu langus 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel alandas tootmisvõimsuse rakendusastet samal perioodil võrreldes 2007. aasta niigi madala tasemega veel 20 %.

  Tabel 4 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tk) | | | | |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | | | | |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 84 | 55 | 65 |

(44)

Tootmisvõimsus oli 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel stabiilne. Tootmisvõimsuse rakendusaste oli madal juba 2007. aastal ning toodangu langus 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel alandas tootmisvõimsuse rakendusastet samal perioodil võrreldes 2007. aasta niigi madala tasemega veel 20 %.

Tabel 4

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tk)

Indeks (2007 = 100)

100

100

100

100

Tootmisvõimsuse rakendusaste

Indeks (2007 = 100)

100

84

55

65

4.3.   Varud

| (45) | Liidu tootmisharu lõppvarude tase vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 56 % võrra.

  Tabel 5 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tk) | | | | |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 131 | 59 | 156 |

(45)

Liidu tootmisharu lõppvarude tase vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 56 % võrra.

Tabel 5

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tk)

Indeks (2007 = 100)

100

131

59

156

4.4.   Müügimaht

| (46) | Liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 50 %, seejuures toimus suurim langus 2008. aasta ja 2009. aasta vahel.

  Tabel 6 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi müük sõltumatutele tarbijatele (tk) | | | | |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 79 | 55 | 50 |

(46)

Liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 50 %, seejuures toimus suurim langus 2008. aasta ja 2009. aasta vahel.

Tabel 6

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

ELi müük sõltumatutele tarbijatele (tk)

Indeks (2007 = 100)

100

79

55

50

4.5.   Turuosa

| (47) | Liidu turuosa kahanes 2007. aasta madalalt tasemelt 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel veel 16 %. Esialgse uurimise ajal töötanud neljast liidu tootjast on kaks lõpetanud kaubaaluste käsivedukite tootmise. Mõlemat sündmust võib vaadata kui Hiina dumpinguhinnaga impordi survest põhjustatud arengut liidu turul, kuna surve liidu tootmisharule muutus eriti tuntavaks järsult vähenenud tarbimise tõttu.

  Tabel 7 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootjate turuosa | | | | |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 95 | 111 | 84 |

(47)

Liidu turuosa kahanes 2007. aasta madalalt tasemelt 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel veel 16 %. Esialgse uurimise ajal töötanud neljast liidu tootjast on kaks lõpetanud kaubaaluste käsivedukite tootmise. Mõlemat sündmust võib vaadata kui Hiina dumpinguhinnaga impordi survest põhjustatud arengut liidu turul, kuna surve liidu tootmisharule muutus eriti tuntavaks järsult vähenenud tarbimise tõttu.

Tabel 7

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu tootjate turuosa

Indeks (2007 = 100)

100

95

111

84

4.6.   Kasv

| (48) | 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kahanes liidu tarbimine peaaegu 40 %. Liidu tootmisharu turuosa vähenes 3,2 protsendipunkti, samal ajal kui vaatlusaluse impordi turuosa kasvas 5 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(48)

2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kahanes liidu tarbimine peaaegu 40 %. Liidu tootmisharu turuosa vähenes 3,2 protsendipunkti, samal ajal kui vaatlusaluse impordi turuosa kasvas 5 protsendipunkti.

4.7.   Tööhõive

| (49) | Liidu tootmisharu tööhõive vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 17 %. See näitab, milliseid pingutusi tehti liidu tootmisharus toodangu ratsionaliseerimiseks tunduvalt vähenenud nõudluse tingimustes.

  Tabel 8 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive (isikud) | | | | |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 84 | 76 | 83 |

(49)

Liidu tootmisharu tööhõive vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 17 %. See näitab, milliseid pingutusi tehti liidu tootmisharus toodangu ratsionaliseerimiseks tunduvalt vähenenud nõudluse tingimustes.

Tabel 8

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive (isikud)

Indeks (2007 = 100)

100

84

76

83

4.8.   Tootlikkus

| (50) | Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, langes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 22 %.

  Tabel 9 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (tk töötaja kohta) | | | | |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 103 | 74 | 78 |

(50)

Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, langes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 22 %.

Tabel 9

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootlikkus (tk töötaja kohta)

Indeks (2007 = 100)

100

103

74

78

4.9.   Müügihinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid

| (51) | Liidu tootmisharu ühiku müügihind kasvas 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel 4 %.

  Tabel 10 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tüki hind ELi turul (euro/tk) | | | | |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 101 | 103 | 104 |

(51)

Liidu tootmisharu ühiku müügihind kasvas 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel 4 %.

Tabel 10

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tüki hind ELi turul (euro/tk)

Indeks (2007 = 100)

100

101

103

104

4.10.   Töötasud

| (52) | Ajavahemikus 2007. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes töötajate keskmine palk 29 %. Ka see annab tunnistust liidu tootmisharu edukatest pingutustest vähendada kulusid järsult vähenenud toodangumahust tulenenud probleemidega seoses.

  Tabel 11 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööjõukulu töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes) | | | | |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 91 | 63 | 71 |

(52)

Ajavahemikus 2007. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes töötajate keskmine palk 29 %. Ka see annab tunnistust liidu tootmisharu edukatest pingutustest vähendada kulusid järsult vähenenud toodangumahust tulenenud probleemidega seoses.

Tabel 11

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tööjõukulu töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes)

Indeks (2007 = 100)

100

91

63

71

4.11.   Investeeringud

| (53) | Liidu tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul tähelepanu pälviva 91 % võrra.

  Tabel 12 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netoinvesteeringud (eurodes) | | | | |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 58 | 27 | 9 |

(53)

Liidu tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul tähelepanu pälviva 91 % võrra.

Tabel 12

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Netoinvesteeringud (eurodes)

Indeks (2007 = 100)

100

58

27

9

4.12.   Tulusus ja investeeringute tasuvus

| (54) | Liidu tootmisharu tulusus kahanes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 66 %. |
| --- | --- |

(54)

Liidu tootmisharu tulusus kahanes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 66 %.

| (55) | Ka investeeringutasuvus kahanes vaatlusalusel perioodil tunduvalt – 57 %.

  Tabel 13 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netokasum ELi müügist sõltumatutele tarbijatele (% netomüügist) | | | | |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 68 | –2 | 34 |
| Investeeringute tasuvus (netokasumi % investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) | | | | |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 80 | –2 | 43 |

(55)

Ka investeeringutasuvus kahanes vaatlusalusel perioodil tunduvalt – 57 %.

Tabel 13

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Netokasum ELi müügist sõltumatutele tarbijatele (% netomüügist)

Indeks (2007 = 100)

100

68

–2

34

Investeeringute tasuvus (netokasumi % investeeringute arvestuslikust netoväärtusest)

Indeks (2007 = 100)

100

80

–2

43

4.13.   Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

| (56) | Äritegevuse puhaskäive on esitatud tabelis 14. Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle põhjuseks on asjaolu, et osa tootjatest on koondunud suurematesse kontsernidesse.

  Tabel 14 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (eurodes) | | | | |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 84 | 65 | 73 |

(56)

Äritegevuse puhaskäive on esitatud tabelis 14. Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle põhjuseks on asjaolu, et osa tootjatest on koondunud suurematesse kontsernidesse.

Tabel 14

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Rahavoog (eurodes)

Indeks (2007 = 100)

100

84

65

73

4.14.   Dumpingumarginaali suurusjärk

| (57) | Võttes arvesse Hiinast pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks. |
| --- | --- |

(57)

Võttes arvesse Hiinast pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.

4.15.   Taastumine varasema dumpingu mõjudest

| (58) | Eespool esitatud näitajatest ilmneb, et vaatamata 2005. aastal võetud dumpinguvastastele meetmetele on liidu tootmisharu majanduslik ja rahaline olukord jäänud väga ebakindlaks, sest liidu turul valitsevad odavad Hiina tooted. See niigi raske olukord on viinud selgelt kahjuliku seisukorrani 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, kui liidu tarbimisele avaldas kahjulikku mõju dumpinguhinnaga Hiina import. Sellel ajal kahanes liidu tootmine ja müügimaht kiiremini kui liidu tarbimine ja see viis turuosa järsule vähenemisele. Samal perioodil kasvas aga meetmetest hoolimata Hiina impordi turuosa, kusjuures Hiina tooteid imporditi jätkuvalt liidu tootmisharu hindadest madalama hinnaga. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal jätkus liidu tootmisharu kasumi kahanemine. Seepärast ei olnud liidu tootmisharu võimeline kosuma dumpingu kahjulikust mõjust ning olukord muutus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal veelgi raskemaks. |
| --- | --- |

(58)

Eespool esitatud näitajatest ilmneb, et vaatamata 2005. aastal võetud dumpinguvastastele meetmetele on liidu tootmisharu majanduslik ja rahaline olukord jäänud väga ebakindlaks, sest liidu turul valitsevad odavad Hiina tooted. See niigi raske olukord on viinud selgelt kahjuliku seisukorrani 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, kui liidu tarbimisele avaldas kahjulikku mõju dumpinguhinnaga Hiina import. Sellel ajal kahanes liidu tootmine ja müügimaht kiiremini kui liidu tarbimine ja see viis turuosa järsule vähenemisele. Samal perioodil kasvas aga meetmetest hoolimata Hiina impordi turuosa, kusjuures Hiina tooteid imporditi jätkuvalt liidu tootmisharu hindadest madalama hinnaga. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal jätkus liidu tootmisharu kasumi kahanemine. Seepärast ei olnud liidu tootmisharu võimeline kosuma dumpingu kahjulikust mõjust ning olukord muutus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal veelgi raskemaks.

4.16.   Järeldused

| (59) | Dumpinguvastastest meetmetest hoolimata liikus mitme olulise näitaja areng 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel negatiivses suunas: tulusus kahanes 4,9 protsendipunkti, tootmis- ja müügimaht vähenesid vastavalt 35 % ja 50 %, tootmisvõimsuse rakendusaste langes 35 % ning seejärel vähenes ka tööhõive. Kuigi sellist negatiivset arengut saab osaliselt seletada tarbimise järsu vähenemisega (umbes 40 % vaatlusalusel perioodil), tuleb liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemise (4 protsendipunkti 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel) põhjusi otsida ka Hiinast pärit impordi turuosa pidevas suurenemises dumpingust tuleneva surve tagajärjel. Et Hiina import on liidu turul saanud juba peaaegu ainuvalitsevaks, kahandaks Hiina impordi jätkuv suurenemine oma tunduvalt odavama hinna tõttu liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusastet ja viiks jätkusuutlikkuse kriitilisest piirist allapoole. Meenutagem põhjenduses 47 nenditud tõsiasja, et kaks liidu tootjat olid juba sunnitud lõpetama kaubaaluste käsivedukite tootmise vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(59)

Dumpinguvastastest meetmetest hoolimata liikus mitme olulise näitaja areng 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel negatiivses suunas: tulusus kahanes 4,9 protsendipunkti, tootmis- ja müügimaht vähenesid vastavalt 35 % ja 50 %, tootmisvõimsuse rakendusaste langes 35 % ning seejärel vähenes ka tööhõive. Kuigi sellist negatiivset arengut saab osaliselt seletada tarbimise järsu vähenemisega (umbes 40 % vaatlusalusel perioodil), tuleb liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemise (4 protsendipunkti 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel) põhjusi otsida ka Hiinast pärit impordi turuosa pidevas suurenemises dumpingust tuleneva surve tagajärjel. Et Hiina import on liidu turul saanud juba peaaegu ainuvalitsevaks, kahandaks Hiina impordi jätkuv suurenemine oma tunduvalt odavama hinna tõttu liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusastet ja viiks jätkusuutlikkuse kriitilisest piirist allapoole. Meenutagem põhjenduses 47 nenditud tõsiasja, et kaks liidu tootjat olid juba sunnitud lõpetama kaubaaluste käsivedukite tootmise vaatlusalusel perioodil.

| (60) | Hiina eksportiv tootja, kes esitas märkusi pärast järelduste teatavakstegemist, väitis, et teatavate näitajate puhul, nagu toodang, müügimaht, tulusus, tootmisvõimsuse rakendusaste, tööhõive, ei ole aga liidu tootmisharus tegelikult näha negatiivset arengut. Kõnealune äriühing oli vaadelnud ainult ajavahemikku 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, kuid selleks, et leida liidu tootmisharule tekitatud kahju, tuleb hinnata kogu vaatlusalust perioodi, seega ajavahemikku 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Nagu selgitatud eespool põhjendustes 43–49, toimus kõigi Hiina eksportija mainitud kahjunäitajate areng vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. |
| --- | --- |

(60)

Hiina eksportiv tootja, kes esitas märkusi pärast järelduste teatavakstegemist, väitis, et teatavate näitajate puhul, nagu toodang, müügimaht, tulusus, tootmisvõimsuse rakendusaste, tööhõive, ei ole aga liidu tootmisharus tegelikult näha negatiivset arengut. Kõnealune äriühing oli vaadelnud ainult ajavahemikku 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, kuid selleks, et leida liidu tootmisharule tekitatud kahju, tuleb hinnata kogu vaatlusalust perioodi, seega ajavahemikku 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Nagu selgitatud eespool põhjendustes 43–49, toimus kõigi Hiina eksportija mainitud kahjunäitajate areng vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas.

| (61) | Veel väitis sama eksportija, et komisjon ei ole eristanud dumpinguhinnaga ekspordist põhjustatud kahjulikku mõju ja muude tegurite, eelkõige majanduskriisist tingitud nõudluse järsu kahanemise mõju. Tõepoolest, liidu tarbimine küll kahanes vaatlusalusel perioodil 40 %, kuid Hiina eksportijad suutsid samal ajal liidu tootmisharu arvelt oluliselt suurendada oma turuosa. Lisaks on põhjenduses 58 selgitatud, et dumpinguhinnaga impordi mõju oli eriti kahjulik väikese nõudluse ajal.
  Järelikult on liidu tootmisharu dumpinguvastaste meetmete olemasolust hoolimata kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. |
| --- | --- |

(61)

Veel väitis sama eksportija, et komisjon ei ole eristanud dumpinguhinnaga ekspordist põhjustatud kahjulikku mõju ja muude tegurite, eelkõige majanduskriisist tingitud nõudluse järsu kahanemise mõju. Tõepoolest, liidu tarbimine küll kahanes vaatlusalusel perioodil 40 %, kuid Hiina eksportijad suutsid samal ajal liidu tootmisharu arvelt oluliselt suurendada oma turuosa. Lisaks on põhjenduses 58 selgitatud, et dumpinguhinnaga impordi mõju oli eriti kahjulik väikese nõudluse ajal.

Järelikult on liidu tootmisharu dumpinguvastaste meetmete olemasolust hoolimata kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju.

5.   Dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (62) | Kuigi Euroopa Liidus vaatlusalusel perioodil tarbimine kahanes, siis import vaatlusalusest riigist ei kahanenud samal määral ning seega Hiina impordi turuosa kasvas. Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, arvutati hinna allalöömine ja alla turuhinna müük parimate saadaolevate andmete põhjal, sealhulgas kasutati andmeid mitmest allikast: Eurostati andmed, taotluse esitajatelt saadud Hiina eksportivate tootjate pakkumused ning liikmesriikide tolliasutustelt saadud ekspordiarved. Import vaatlusalusest riigist on ilmselgelt alla löönud liidu tootmisharu hinnad 43–78 % võrra, sõltuvalt kasutatud andmete allikast. |
| --- | --- |

(62)

Kuigi Euroopa Liidus vaatlusalusel perioodil tarbimine kahanes, siis import vaatlusalusest riigist ei kahanenud samal määral ning seega Hiina impordi turuosa kasvas. Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, arvutati hinna allalöömine ja alla turuhinna müük parimate saadaolevate andmete põhjal, sealhulgas kasutati andmeid mitmest allikast: Eurostati andmed, taotluse esitajatelt saadud Hiina eksportivate tootjate pakkumused ning liikmesriikide tolliasutustelt saadud ekspordiarved. Import vaatlusalusest riigist on ilmselgelt alla löönud liidu tootmisharu hinnad 43–78 % võrra, sõltuvalt kasutatud andmete allikast.

5.2.   Muudest riikidest pärit import

| (63) | Muudest riikidest pärit import oli vähene ja see kahanes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 79 %. Ka muudest riikidest pärit impordi turuosa kahanes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Konfidentsiaalsuse tõttu (kaks tootjat moodustavad liidu tootmisharu) on allpool esitatud ainult indeksid.

  Tabel 15 | 2007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muudest riikidest pärit impordi maht (tk) | | | | |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 60 | 6 | 21 |
| Muudest riikidest pärit impordi turuosa | | | | |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 71 | 12 | 34 |

(63)

Muudest riikidest pärit import oli vähene ja see kahanes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 79 %. Ka muudest riikidest pärit impordi turuosa kahanes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Konfidentsiaalsuse tõttu (kaks tootjat moodustavad liidu tootmisharu) on allpool esitatud ainult indeksid.

Tabel 15

2007

2008

2009

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Muudest riikidest pärit impordi maht (tk)

Indeks (2007 = 100)

100

60

6

21

Muudest riikidest pärit impordi turuosa

Indeks (2007 = 100)

100

71

12

34

6.   Järeldused

| (64) | Nagu näidatud põhjenduses 41, on vaatlusalusest riigist pärit impordi turuosa vaatlusalusel perioodil kasvanud ja seda vaatamata liidu tarbimise tunduvale vähenemisele. Seetõttu on Hiina impordi turuosa liidu turul kasvanud 83 %. Sellisest müügimahust tulenev surve vaatamata üldisele nõudluse kahanemisele, millele lisandus Hiinast liitu suunduva madalate hindadega impordi mõju, lõi olulisel määral alla liidu tootmisharu hindasid. Sellest järeldatakse, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel on põhjuslik seos ning liidu tootmisharu kandis seetõttu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. |
| --- | --- |

(64)

Nagu näidatud põhjenduses 41, on vaatlusalusest riigist pärit impordi turuosa vaatlusalusel perioodil kasvanud ja seda vaatamata liidu tarbimise tunduvale vähenemisele. Seetõttu on Hiina impordi turuosa liidu turul kasvanud 83 %. Sellisest müügimahust tulenev surve vaatamata üldisele nõudluse kahanemisele, millele lisandus Hiinast liitu suunduva madalate hindadega impordi mõju, lõi olulisel määral alla liidu tootmisharu hindasid. Sellest järeldatakse, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel on põhjuslik seos ning liidu tootmisharu kandis seetõttu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju.

F.   KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

1.   Sissejuhatavad märkused

| (65) | Nagu juba selgitatud, ei võimaldanud dumpinguvastaste meetmete kehtestamine liidu tootmisharul kahjust üle saada. |
| --- | --- |

(65)

Nagu juba selgitatud, ei võimaldanud dumpinguvastaste meetmete kehtestamine liidu tootmisharul kahjust üle saada.

2.   Hiina ekspordi tõenäoline areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (66) | Nagu nenditud põhjenduses 27, on Hiina Rahvavabariigis tohutu tootmisvõimsus. Juba 2008. ja 2009. aasta toodangutase, mis on vastavalt 1,5 miljonit tükki ja 800 000 tükki, on rohkem kui kaks korda suurem kogu liidu turu mahust. Hiina toodangust müüdi omamaisel turul üksnes väike osa – 14 % aastal 2008 ja 23 % aastal 2009. Kui meetmeid ei võetaks, suunataks Hiina Rahvavabariigist liidu turule tunduv kogus kaubaaluste käsivedukeid. |
| --- | --- |

(66)

Nagu nenditud põhjenduses 27, on Hiina Rahvavabariigis tohutu tootmisvõimsus. Juba 2008. ja 2009. aasta toodangutase, mis on vastavalt 1,5 miljonit tükki ja 800 000 tükki, on rohkem kui kaks korda suurem kogu liidu turu mahust. Hiina toodangust müüdi omamaisel turul üksnes väike osa – 14 % aastal 2008 ja 23 % aastal 2009. Kui meetmeid ei võetaks, suunataks Hiina Rahvavabariigist liidu turule tunduv kogus kaubaaluste käsivedukeid.

| (67) | Nagu tõdetud põhjenduses 31, järgivad Hiina ekspordihinnad eksportimisel Euroopa Liitu üldjoontes Hiina ekspordihindasid kolmandatesse riikidesse eksportimisel. Võib teha järelduse, et vähemalt osa Hiina kolmandatesse riikidesse suunduvast ekspordist, mis ei lähe Euroopa Liitu või Ameerika Ühendriikidesse ja mis moodustab 40 % Hiina koguekspordist, võidakse meetmete tühistamise korral suunata Euroopa Liitu. Sellise arengu tõenäosus tuleneb mitte üksnes kõrgema hinna saamise võimalusest, vaid ka sellest, et kolmandate riikide eksporditurg on killustatud. Arvestades liidu turu tähtsust ja seda, et turustamiskanalid on juba sisse töötatud, oleks eksporti mitme sihtriigi asemel kergem suunata ühte sihtkohta. |
| --- | --- |

(67)

Nagu tõdetud põhjenduses 31, järgivad Hiina ekspordihinnad eksportimisel Euroopa Liitu üldjoontes Hiina ekspordihindasid kolmandatesse riikidesse eksportimisel. Võib teha järelduse, et vähemalt osa Hiina kolmandatesse riikidesse suunduvast ekspordist, mis ei lähe Euroopa Liitu või Ameerika Ühendriikidesse ja mis moodustab 40 % Hiina koguekspordist, võidakse meetmete tühistamise korral suunata Euroopa Liitu. Sellise arengu tõenäosus tuleneb mitte üksnes kõrgema hinna saamise võimalusest, vaid ka sellest, et kolmandate riikide eksporditurg on killustatud. Arvestades liidu turu tähtsust ja seda, et turustamiskanalid on juba sisse töötatud, oleks eksporti mitme sihtriigi asemel kergem suunata ühte sihtkohta.

3.   Järeldused

| (68) | Võttes arvesse põhjendustes 66 ja 67 esitatud teavet, võib järeldada, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ilmnenud tunduv kahju meetmete tühistamise korral jätkuks. See põhjustaks tõenäoliselt liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra edasist halvenemist ja võiks keskpikas ajavahemikus viia liidu tootmisharu hävinguni. |
| --- | --- |

(68)

Võttes arvesse põhjendustes 66 ja 67 esitatud teavet, võib järeldada, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ilmnenud tunduv kahju meetmete tühistamise korral jätkuks. See põhjustaks tõenäoliselt liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra edasist halvenemist ja võiks keskpikas ajavahemikus viia liidu tootmisharu hävinguni.

G.   LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatus

| (69) | Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. |
| --- | --- |

(69)

Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

| (70) | Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(70)

Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (71) | Sellest lähtuvalt uuriti, kas kahjustava dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata võib kindlalt järeldada, et käesoleval juhul ei oleks meetmete säilitamine liidu huvides. |
| --- | --- |

(71)

Sellest lähtuvalt uuriti, kas kahjustava dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata võib kindlalt järeldada, et käesoleval juhul ei oleks meetmete säilitamine liidu huvides.

2.   Liidu tootmisharu huvid

| (72) | Liidu tootmisharu turuosa on tugevalt vähenenud, samal ajal kui vaatlusalusest riigist pärit impordi turuosa on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt kasvanud. Esialgsest neljast liidu tootjast on kaks uuritava toote tootmise lõpetanud. Lisaks sellele on liidu tootmisharu kandnud vaatlusalusel perioodil suurt kahju. Ilma kehtivate meetmeteta oleks liidu tootmisharu olukord tõenäoliselt veel halvem. |
| --- | --- |

(72)

Liidu tootmisharu turuosa on tugevalt vähenenud, samal ajal kui vaatlusalusest riigist pärit impordi turuosa on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt kasvanud. Esialgsest neljast liidu tootjast on kaks uuritava toote tootmise lõpetanud. Lisaks sellele on liidu tootmisharu kandnud vaatlusalusel perioodil suurt kahju. Ilma kehtivate meetmeteta oleks liidu tootmisharu olukord tõenäoliselt veel halvem.

3.   Importijate ja kasutajate huvid

| (73) | Mitte ükski sõltumatu importija, kellega ühendust võeti, ei avaldanud soovi koostööd teha. Meenutatakse, et esialgses uurimises leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid. Hoolimata meetmete viieaastasest kehtivusest hankisid liidu importijad ja kasutajad tooteid jätkuvalt peamiselt Hiina Rahvavabariigist. Samuti ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, nagu oleks esinenud raskusi muude allikate leidmisega. Meenutatakse ka seda, et esialgses uurimises jäid koostööd tegevad kasutajad neutraalseks meetmete võtmise suhtes ning otsustati, et kaubaaluste käsivedukitel ei ole nende äritegevuses erilist tähtsust. Käesoleva läbivaatamise ajal ei leitud viiteid vastupidisele. Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei avalda liidu importijatele ja kasutajatele tõenäoliselt erilist mõju. Tõepoolest, kui meetmeid ei võetaks, võiks Hiina dumpinguhinnaga import monopoliseerida liidu kaubaaluste käsivedukite turu. |
| --- | --- |

(73)

Mitte ükski sõltumatu importija, kellega ühendust võeti, ei avaldanud soovi koostööd teha. Meenutatakse, et esialgses uurimises leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid. Hoolimata meetmete viieaastasest kehtivusest hankisid liidu importijad ja kasutajad tooteid jätkuvalt peamiselt Hiina Rahvavabariigist. Samuti ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, nagu oleks esinenud raskusi muude allikate leidmisega. Meenutatakse ka seda, et esialgses uurimises jäid koostööd tegevad kasutajad neutraalseks meetmete võtmise suhtes ning otsustati, et kaubaaluste käsivedukitel ei ole nende äritegevuses erilist tähtsust. Käesoleva läbivaatamise ajal ei leitud viiteid vastupidisele. Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei avalda liidu importijatele ja kasutajatele tõenäoliselt erilist mõju. Tõepoolest, kui meetmeid ei võetaks, võiks Hiina dumpinguhinnaga import monopoliseerida liidu kaubaaluste käsivedukite turu.

4.   Järeldused

| (74) | Eespool öeldut arvesse võttes ei saa teha selget järeldust, nagu ei oleks praegu kehtivad dumpinguvastased meetmed liidu huvides. |
| --- | --- |

(74)

Eespool öeldut arvesse võttes ei saa teha selget järeldust, nagu ei oleks praegu kehtivad dumpinguvastased meetmed liidu huvides.

H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (75) | Kõikidele asjaomastele isikutele teatati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust. |
| --- | --- |

(75)

Kõikidele asjaomastele isikutele teatati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

| (76) | Pärast järelduste teatavakstegemist esitatud märkustes rõhutas liidu tootmisharu, et läbivaatamisega kindlaks tehtud dumping ja hinna allalöömine on veel suurem, kui esialgne uurimine näitab, ning et Hiina import kujutab endast kasvavat survet. Seetõttu teatas liidu tootmisharu, et komisjon peaks üle vaatama dumpinguvastaste tollimaksude määrad. Seoses nende märkuste ja läbivaatamise järeldustega kaalutakse võimalust algatada dumpinguga piirduv täielik vahepealne läbivaatamine. |
| --- | --- |

(76)

Pärast järelduste teatavakstegemist esitatud märkustes rõhutas liidu tootmisharu, et läbivaatamisega kindlaks tehtud dumping ja hinna allalöömine on veel suurem, kui esialgne uurimine näitab, ning et Hiina import kujutab endast kasvavat survet. Seetõttu teatas liidu tootmisharu, et komisjon peaks üle vaatama dumpinguvastaste tollimaksude määrad. Seoses nende märkuste ja läbivaatamise järeldustega kaalutakse võimalust algatada dumpinguga piirduv täielik vahepealne läbivaatamine.

| (77) | Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast RVst pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Märgitakse, et need meetmed seisnevad erineva maksumääraga väärtuselistes tollimaksudes. |
| --- | --- |

(77)

Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast RVst pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Märgitakse, et need meetmed seisnevad erineva maksumääraga väärtuselistes tollimaksudes.

| (78) | Meenutatakse, et käesoleva läbivaatamise aluseks olevaid meetmeid on laiendatud määrusega (EÜ) nr 499/2009 Taist lähetatud samasuguse toote impordi suhtes, olenemata sellest, kas toode on deklareeritud Taist pärinevana või mitte. Sellega seoses ei esitatud käesoleva läbivaatamise käigus ühtegi uut asjaolu. Lõplikku dumpinguvastast tollimaksu 46,7 %, mida kohaldatakse Hiinast pärineva impordi suhtes „kõikide muude äriühingute” puhul, tuleks seega laiendada Taist lähetatud samasuguse toote suhtes, olenemata sellest, kas toode on deklareeritud Taist pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(78)

Meenutatakse, et käesoleva läbivaatamise aluseks olevaid meetmeid on laiendatud määrusega (EÜ) nr 499/2009 Taist lähetatud samasuguse toote impordi suhtes, olenemata sellest, kas toode on deklareeritud Taist pärinevana või mitte. Sellega seoses ei esitatud käesoleva läbivaatamise käigus ühtegi uut asjaolu. Lõplikku dumpinguvastast tollimaksu 46,7 %, mida kohaldatakse Hiinast pärineva impordi suhtes „kõikide muude äriühingute” puhul, tuleks seega laiendada Taist lähetatud samasuguse toote suhtes, olenemata sellest, kas toode on deklareeritud Taist pärinevana või mitte.

| (79) | Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni muu äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning selle suhtes kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(79)

Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni muu äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning selle suhtes kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (80) | Kõik taotlused individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile (8) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse, |
| --- | --- |

(80)

Kõik taotlused individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile (8) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade, s.o šassiide ja hüdraulikaseadmete impordi suhtes, mis kuuluvad CN-koodide ex 8427 90 00 (TARICi koodid 8427900011 ja 8427900019) ning ex 8431 20 00 (TARICi koodid 8431200011 ja 8431200019) alla. Käesoleva määruse kohaldamisel on kaubaaluste käsivedukid määratletud kui ratastega ja kaubaaluste käitlemiseks ette nähtud tõstekahvlitega seadmed, mis on ette nähtud liigendkäepideme abil käsitsi lükkamiseks, tõmbamiseks ja juhtimiseks siledal, tasasel ja kõval pinnal. Kaubaaluste käsivedukid on ette nähtud koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise teel) üksnes transportimiseks vajalikule kõrgusele ning neil puuduvad lisafunktsioonid ja -kasutusalad, nagu näiteks i) koormate teisaldamine ja tõstmine koormate kõrgemale paigutamiseks või koormate ladustamise hõlbustamiseks, ii) ühe kaubaaluse paigutamine teise peale (virnastajad), iii) koorma tõstmine töötasapinnale (käärkahveltõstukid) ja iv) koormate tõstmine ja kaalumine (kaaluga kahveltõstukid).

2.   Dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Tollimaksu määr
  (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, PRC | 32,2 | A600 |
| Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, PRC | 28,5 | A601 |
| Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, PRC | 39,9 | A602 |
| Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, PRC | 7,6 | A603 |
| Kõik muud äriühingud | 46,7 | A999 |

Äriühing

Tollimaksu määr

(%)

TARICi lisakood

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, PRC

32,2

A600

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, PRC

28,5

A601

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, PRC

39,9

A602

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, PRC

7,6

A603

Kõik muud äriühingud

46,7

A999

3.   Kõikide muude äriühingute puhul kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, nagu see on sätestatud lõikes 2, laiendatakse kaubaaluste käsivedukitele ja nende olulistele osadele, nagu šassii ja hüdraulikaseadmed, mis on täpsemalt määratletud lõikes 1 ja kuuluvad CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla (TARICi koodid 8427900011 ja 8431200011) ning on lähetatud Taist, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevana või mitte.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Luxembourg, 10. oktoober 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

A. KRASZEWSKI

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 189, 21.7.2005, lk 1.

2

(3)  ELT L 192, 19.7.2008, lk 1.

3

(4)  ELT L 151, 16.6.2009, lk 1.

4

(5)  ELT C 70, 19.3.2010, lk 29.

5

(6)  ELT L 196, 20.7.2010, lk 15.

6

(7)  Eurostati andmed. Aastatel 2007 ja 2008 deklareeriti Hiinast pärit tooted pärinevana Taist, kuni Taist pärit impordi suhtes kehtestati 2008. aastal kõrvalehoidmise vastased meetmed. Seega lisati selline Taist pärit import vaatlusalusest riigist pärit impordile, mis mõjutas veidi eespool tabelis 2 esitatud 2007. ja 2008. aasta andmeid.

7

(8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgia.

8

---

| 13.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 268/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 268/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1009/2011,

12. oktoober 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. oktoobril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. oktoober 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 58,3 |
| EC | 36,3 |
| MA | 46,5 |
| MK | 42,0 |
| ZZ | 45,8 |
| 0707 00 05 | AL | 65,0 |
| MK | 64,2 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 87,1 |
| 0709 90 70 | TR | 123,3 |
| ZZ | 123,3 |
| 0805 50 10 | AR | 68,2 |
| BR | 38,2 |
| CL | 60,5 |
| TR | 70,3 |
| UY | 56,8 |
| ZA | 80,8 |
| ZZ | 62,5 |
| 0806 10 10 | BR | 245,1 |
| CL | 79,6 |
| MK | 85,4 |
| PE | 228,3 |
| TR | 116,1 |
| US | 275,5 |
| ZA | 65,0 |
| ZZ | 156,4 |
| 0808 10 80 | CL | 69,1 |
| CN | 86,4 |
| NZ | 123,4 |
| ZA | 92,8 |
| ZZ | 92,9 |
| 0808 20 50 | CL | 85,4 |
| CN | 55,3 |
| TR | 107,9 |
| ZZ | 82,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

58,3

EC

36,3

MA

46,5

MK

42,0

ZZ

45,8

0707 00 05

AL

65,0

MK

64,2

TR

132,0

ZZ

87,1

0709 90 70

TR

123,3

ZZ

123,3

0805 50 10

AR

68,2

BR

38,2

CL

60,5

TR

70,3

UY

56,8

ZA

80,8

ZZ

62,5

0806 10 10

BR

245,1

CL

79,6

MK

85,4

PE

228,3

TR

116,1

US

275,5

ZA

65,0

ZZ

156,4

0808 10 80

CL

69,1

CN

86,4

NZ

123,4

ZA

92,8

ZZ

92,9

0808 20 50

CL

85,4

CN

55,3

TR

107,9

ZZ

82,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 13.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 268/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 268/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1010/2011,

12. oktoober 2011,

millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artiklit 7e koostoimes artikli 9 lõikega 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktile d võib turustusaasta jooksul toodetud suhkrut, mis ületab kõnealuse määruse artiklis 56 osutatud kvooti, eksportida üksnes komisjoni kindlaks määratava koguselise piirangu ulatuses. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktile d võib turustusaasta jooksul toodetud suhkrut, mis ületab kõnealuse määruse artiklis 56 osutatud kvooti, eksportida üksnes komisjoni kindlaks määratava koguselise piirangu ulatuses.

| (2) | Komisjoni 15. aprilli 2011. aasta rakendusmääruses (EL) nr 372/2011 (millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2011/2012. turustusaasta lõpuni) (3) on sätestatud eespool nimetatud piirangud. Kõnealust määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012 ning seepärast on kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2011/2012. turustusaasta lõpuni kohaldatav alles alates kõnealusest kuupäevast. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 15. aprilli 2011. aasta rakendusmääruses (EL) nr 372/2011 (millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2011/2012. turustusaasta lõpuni) (3) on sätestatud eespool nimetatud piirangud. Kõnealust määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012 ning seepärast on kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2011/2012. turustusaasta lõpuni kohaldatav alles alates kõnealusest kuupäevast.

| (3) | Seepärast tuleks 2011/2012. turustusaasta puhul ajavahemikul 3. oktoobrist 2011 kuni 7. oktoobrini 2011 taotletud koguste puhul sätestada heakskiiduprotsent null ning peatada suhkru ja isoglükoosi puhul ekspordilitsentsitaotluste esitamine. Seega tuleks 2011/2012. turustusaastaks kõik 10., 11., 12., 13. ja 14. oktoobril 2011 esitatud ekspordilitsentsitaotlused suhkru ja isoglükoosi puhul vastavalt tagasi lükata, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks 2011/2012. turustusaasta puhul ajavahemikul 3. oktoobrist 2011 kuni 7. oktoobrini 2011 taotletud koguste puhul sätestada heakskiiduprotsent null ning peatada suhkru ja isoglükoosi puhul ekspordilitsentsitaotluste esitamine. Seega tuleks 2011/2012. turustusaastaks kõik 10., 11., 12., 13. ja 14. oktoobril 2011 esitatud ekspordilitsentsitaotlused suhkru ja isoglükoosi puhul vastavalt tagasi lükata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   2011/2012. turustusaasta puhul antakse kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi ekspordilitsentsid, mille taotlused esitati ajavahemikul 3. oktoobrist 2011 kuni 7. oktoobrini 2011, taotletud koguste puhul välja ühtse heakskiiduprotsendi 0 % alusel.

2.   Seega lükatakse 2011/2012. turustusaastaks kõik 10., 11., 12., 13. ja 14. oktoobril 2011 esitatud ekspordilitsentsitaotlused kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi puhul tagasi.

3.   2011/2012. turustusaastaks peatatakse kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi ekspordilitsentsitaotluste esitamine ajavahemikuks 17. oktoobrist 2011 kuni 31. detsembrini 2011.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. oktoober 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 102, 16.4.2011, lk 8.

3

---

OTSUSED

| 13.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 268/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 268/15

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. oktoober 2011,

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Rumeenia liikme ametisse nimetamise kohta

(2011/672/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 302,

võttes arvesse Rumeenia valitsuse ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 13. septembril 2010 vastu otsuse 2010/570/EL, Euratom Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 21. septembrist 2010 kuni 20. septembrini 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 13. septembril 2010 vastu otsuse 2010/570/EL, Euratom Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 21. septembrist 2010 kuni 20. septembrini 2015 (1).

| (2) | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees on vabanenud liikmekoht seoses Sorin Cristian STANi volituste lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees on vabanenud liikmekoht seoses Sorin Cristian STANi volituste lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Liviu LUCA, Confederația Națională a Sindicatelor Libere din România FRĂȚIA, nimetatakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2015.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 10. oktoober 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

A. KRASZEWSKI

---

(1)  ELT L 251, 25.9.2010, lk 8.

1

---

| 13.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 268/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 268/16

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. oktoober 2011,

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Saksamaa liikme ametisse nimetamise kohta

(2011/673/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 302,

võttes arvesse Saksamaa valitsuse ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 13. septembril 2010 vastu otsuse 2010/570/EL, Euratom Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 21. septembrist 2010 kuni 20. septembrini 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 13. septembril 2010 vastu otsuse 2010/570/EL, Euratom Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 21. septembrist 2010 kuni 20. septembrini 2015 (1).

| (2) | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees on vabanenud liikmekoht seoses Thomas ILKA volituste lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees on vabanenud liikmekoht seoses Thomas ILKA volituste lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Dr Sabine HEPPERLE, Leiterin der Vertretung des DIHK bei der EU nimetatakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2015.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 10. oktoober 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

A. KRASZEWSKI

---

(1)  ELT L 251, 25.9.2010, lk 8.

1

---

| 13.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 268/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 268/17

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

12. oktoober 2011,

millega muudetakse otsust 2004/558/EÜ seoses teatavate Saksamaa haldusüksuste veiste infektsioossest rinotrahheiidist vaba staatusega

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 7165 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/674/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2 ja artikli 10 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 64/432/EMÜ on sätestatud eeskirjad liidus veistega kauplemise kohta. Kõnealuse direktiivi artiklis 9 on sätestatud, et liikmesriik, kellel on mõne kõnealuse direktiivi E II lisas loetletud nakkushaiguse jaoks kohustuslik riiklik tõrjeprogramm, võib esitada nimetatud programmi komisjonile heakskiitmiseks. Kõnealune loetelu sisaldab veiste infektsioosset rinotrahheiiti. Veiste infektsioosne rinotrahheiit on veiste herpesviiruse 1. tüübi (BHV1) nakkuse üks kõige selgemaid kliinilisi ilminguid. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 64/432/EMÜ on sätestatud eeskirjad liidus veistega kauplemise kohta. Kõnealuse direktiivi artiklis 9 on sätestatud, et liikmesriik, kellel on mõne kõnealuse direktiivi E II lisas loetletud nakkushaiguse jaoks kohustuslik riiklik tõrjeprogramm, võib esitada nimetatud programmi komisjonile heakskiitmiseks. Kõnealune loetelu sisaldab veiste infektsioosset rinotrahheiiti. Veiste infektsioosne rinotrahheiit on veiste herpesviiruse 1. tüübi (BHV1) nakkuse üks kõige selgemaid kliinilisi ilminguid.

| (2) | Direktiivi 64/432/EMÜ artiklis 9 on ka sätestatud, kuidas kindlaks määrata võimalikud liidusiseses kaubanduses nõutavad täiendavad tagatised. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 64/432/EMÜ artiklis 9 on ka sätestatud, kuidas kindlaks määrata võimalikud liidusiseses kaubanduses nõutavad täiendavad tagatised.

| (3) | Direktiivi 64/432/EMÜ artiklis 10 on sätestatud, et kui liikmesriik leiab, et tema territooriumil või osal sellest ei esine mõnda kõnealuse direktiivi E II lisas loetletud haigustest, esitab ta komisjonile asjakohased tõendavad dokumendid. Kõnealuses artiklis on ka sätestatud, kuidas kindlaks määrata võimalikud liidusiseses kaubanduses nõutavad täiendavad tagatised. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 64/432/EMÜ artiklis 10 on sätestatud, et kui liikmesriik leiab, et tema territooriumil või osal sellest ei esine mõnda kõnealuse direktiivi E II lisas loetletud haigustest, esitab ta komisjonile asjakohased tõendavad dokumendid. Kõnealuses artiklis on ka sätestatud, kuidas kindlaks määrata võimalikud liidusiseses kaubanduses nõutavad täiendavad tagatised.

| (4) | Komisjoni 15. juuli 2004. aasta otsusega 2004/558/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ, mis käsitleb veiste infektsioosse rinotrahheiidiga seotud täiendavaid tagatisi ühendusesiseseks kaubanduseks veistega ja teatavate liikmesriikide esitatud tõrjeprogrammide heakskiitmist, (2) kiideti heaks kõnealuse otsuse I lisas loetletud liikmesriikide esitatud BHV1 nakkuse tõrje- ja likvideerimisprogrammid kõnealuses lisas loetletud piirkondades, kus vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ artiklile 9 kohaldatakse täiendavaid tagatisi. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 15. juuli 2004. aasta otsusega 2004/558/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ, mis käsitleb veiste infektsioosse rinotrahheiidiga seotud täiendavaid tagatisi ühendusesiseseks kaubanduseks veistega ja teatavate liikmesriikide esitatud tõrjeprogrammide heakskiitmist, (2) kiideti heaks kõnealuse otsuse I lisas loetletud liikmesriikide esitatud BHV1 nakkuse tõrje- ja likvideerimisprogrammid kõnealuses lisas loetletud piirkondades, kus vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ artiklile 9 kohaldatakse täiendavaid tagatisi.

| (5) | Peale selle on otsuse 2004/558/EÜ II lisas loetletud liikmesriikide piirkonnad, mida peetakse BHV1 nakkusest vabaks ja mille suhtes kohaldatakse täiendavaid tagatisi vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ artiklile 10. |
| --- | --- |

(5)

Peale selle on otsuse 2004/558/EÜ II lisas loetletud liikmesriikide piirkonnad, mida peetakse BHV1 nakkusest vabaks ja mille suhtes kohaldatakse täiendavaid tagatisi vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ artiklile 10.

| (6) | Praegu on kõik Saksamaa piirkonnad (v.a Baieri liidumaa haldusüksused Oberpfalz, Oberfranken, Mittelfranken ja Unterfranken) loetletud otsuse 2004/558/EÜ I lisas. Kõnealust nelja Baieri liidumaa haldusüksust peetakse BHV1 nakkusest vabaks ja need on seega praegu loetletud kõnealuse otsuse II lisas. |
| --- | --- |

(6)

Praegu on kõik Saksamaa piirkonnad (v.a Baieri liidumaa haldusüksused Oberpfalz, Oberfranken, Mittelfranken ja Unterfranken) loetletud otsuse 2004/558/EÜ I lisas. Kõnealust nelja Baieri liidumaa haldusüksust peetakse BHV1 nakkusest vabaks ja need on seega praegu loetletud kõnealuse otsuse II lisas.

| (7) | Saksamaa on nüüd esitanud taotluse, et Baieri liidumaa ülejäänud haldusüksused Oberbayern, Niederbayern ja Schwaben tunnistataks BHV1 nakkusest vabaks ja et direktiivi 64/432/EMÜ artikli 10 kohaseid täiendavaid tagatisi laiendataks kõnealustele haldusüksustele. |
| --- | --- |

(7)

Saksamaa on nüüd esitanud taotluse, et Baieri liidumaa ülejäänud haldusüksused Oberbayern, Niederbayern ja Schwaben tunnistataks BHV1 nakkusest vabaks ja et direktiivi 64/432/EMÜ artikli 10 kohaseid täiendavaid tagatisi laiendataks kõnealustele haldusüksustele.

| (8) | Pärast kõnealuse liikmesriigi esitatud tõendusmaterjali hindamist leiti olevat asjakohane jätta need kolm BHV1 nakkusest vaba haldusüksust välja otsuse 2004/558/EÜ I lisast, kanda need selle otsuse II lisas esitatud loetellu ning laiendada nendele piirkondadele direktiivi 64/432/EMÜ artikli 10 kohased täiendavad tagatised. |
| --- | --- |

(8)

Pärast kõnealuse liikmesriigi esitatud tõendusmaterjali hindamist leiti olevat asjakohane jätta need kolm BHV1 nakkusest vaba haldusüksust välja otsuse 2004/558/EÜ I lisast, kanda need selle otsuse II lisas esitatud loetellu ning laiendada nendele piirkondadele direktiivi 64/432/EMÜ artikli 10 kohased täiendavad tagatised.

| (9) | Seepärast tuleks otsust 2004/558/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks otsust 2004/558/EÜ vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2004/558/EÜ I ja II lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. oktoober 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.

1

(2)  ELT L 249, 23.7.2004, lk 20.

2

---

LISA

I LISA

| Liikmesriik | Liikmesriigi piirkonnad, mille suhtes kohaldatakse täiendavaid tagatisi veiste infektsioosse rinotrahheiidi osas kooskõlas direktiivi 64/432/EÜ artikliga 9 |
| --- | --- |
| Tšehhi Vabariik | Kõik piirkonnad |
| Saksamaa | Kõik piirkonnad, välja arvatud Baieri liidumaa |
| Itaalia | Friuli Venezia Giulia autonoomne piirkond,
  Trento autonoomne provints |

Liikmesriik

Liikmesriigi piirkonnad, mille suhtes kohaldatakse täiendavaid tagatisi veiste infektsioosse rinotrahheiidi osas kooskõlas direktiivi 64/432/EÜ artikliga 9

Tšehhi Vabariik

Kõik piirkonnad

Saksamaa

Kõik piirkonnad, välja arvatud Baieri liidumaa

Itaalia

Friuli Venezia Giulia autonoomne piirkond,

Trento autonoomne provints

II LISA

| Liikmesriik | Liikmesriigi piirkonnad, mille suhtes kohaldatakse täiendavaid tagatisi veiste infektsioosse rinotrahheiidi osas kooskõlas direktiivi 64/432/EÜ artikliga 10 |
| --- | --- |
| Taani | Kõik piirkonnad |
| Saksamaa | Baieri liidumaa |
| Itaalia | Bolzano provints |
| Austria | Kõik piirkonnad |
| Soome | Kõik piirkonnad |
| Rootsi | Kõik piirkonnad |

Liikmesriik

Liikmesriigi piirkonnad, mille suhtes kohaldatakse täiendavaid tagatisi veiste infektsioosse rinotrahheiidi osas kooskõlas direktiivi 64/432/EÜ artikliga 10

Taani

Kõik piirkonnad

Saksamaa

Baieri liidumaa

Itaalia

Bolzano provints

Austria

Kõik piirkonnad

Soome

Kõik piirkonnad

Rootsi

Kõik piirkonnad

---

| 13.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 268/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 268/19

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

12. oktoober 2011,

millega muudetakse otsust 2003/467/EÜ seoses Läti ametlikult tuberkuloosist vabaks tunnistamisega ning seoses Portugali teatavate halduspiirkondade ametlikult veiste ensootilisest leukoosist vabaks tunnistamisega

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 7186 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/675/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta, (1) eriti selle A lisa I osa punkti 4 ja D lisa I osa punkti E,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 64/432/EMÜ on käsitletud veiste ja sigadega kauplemist liidus. Direktiivis on sätestatud tingimused, mille alusel võib liikmesriigi või selle piirkonna tunnistada veisekarjade osas ametlikult tuberkuloosist või veiste ensootilisest leukoosist vabaks. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 64/432/EMÜ on käsitletud veiste ja sigadega kauplemist liidus. Direktiivis on sätestatud tingimused, mille alusel võib liikmesriigi või selle piirkonna tunnistada veisekarjade osas ametlikult tuberkuloosist või veiste ensootilisest leukoosist vabaks.

| (2) | Komisjoni 23. juuni 2003. aasta otsuse 2003/467/EÜ (millega kehtestatakse teatavate liikmesriikide ja liikmesriikide piirkondade ametlikult tuberkuloosist, brutselloosist ja veiste ensootilisest leukoosist vaba staatus seoses veisekarjadega) (2) I ja III lisas on loetletud liikmesriigid ja nende piirkonnad, mis on tunnistatud ametlikult tuberkuloosist ja veiste ensootilisest leukoosist vabaks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 23. juuni 2003. aasta otsuse 2003/467/EÜ (millega kehtestatakse teatavate liikmesriikide ja liikmesriikide piirkondade ametlikult tuberkuloosist, brutselloosist ja veiste ensootilisest leukoosist vaba staatus seoses veisekarjadega) (2) I ja III lisas on loetletud liikmesriigid ja nende piirkonnad, mis on tunnistatud ametlikult tuberkuloosist ja veiste ensootilisest leukoosist vabaks.

| (3) | Läti on esitanud komisjonile dokumendid, mis tõendavad vastavust direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud tingimustele, et kogu Läti territooriumile saaks anda ametlikult tuberkuloosivaba staatuse. |
| --- | --- |

(3)

Läti on esitanud komisjonile dokumendid, mis tõendavad vastavust direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud tingimustele, et kogu Läti territooriumile saaks anda ametlikult tuberkuloosivaba staatuse.

| (4) | Pärast Läti esitatud dokumentide hindamist tuleks kogu kõnealuse liikmesriigi territoorium tunnistada ametlikult tuberkuloosivabaks. |
| --- | --- |

(4)

Pärast Läti esitatud dokumentide hindamist tuleks kogu kõnealuse liikmesriigi territoorium tunnistada ametlikult tuberkuloosivabaks.

| (5) | Portugal on esitanud komisjonile dokumendid, mis tõendavad kõigi Algarve ja Alentejo halduspiirkondade (regiões) alla kuuluvate ringkondade (distritos) vastavust direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud ametlikult veiste ensootilise leukoosi vaba staatuse andmise tingimustele. |
| --- | --- |

(5)

Portugal on esitanud komisjonile dokumendid, mis tõendavad kõigi Algarve ja Alentejo halduspiirkondade (regiões) alla kuuluvate ringkondade (distritos) vastavust direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud ametlikult veiste ensootilise leukoosi vaba staatuse andmise tingimustele.

| (6) | Pärast Portugali esitatud dokumentide hindamist tuleks asjaomased ringkonnad kuulutada ametlikult veiste ensootilise leukoosi vabadeks piirkondadeks Portugalis. |
| --- | --- |

(6)

Pärast Portugali esitatud dokumentide hindamist tuleks asjaomased ringkonnad kuulutada ametlikult veiste ensootilise leukoosi vabadeks piirkondadeks Portugalis.

| (7) | Seepärast tuleks otsust 2003/467/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks otsust 2003/467/EÜ vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2003/467/EÜ I ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. oktoober 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.

1

(2)  ELT L 156, 25.06.2003, lk 74.

2

---

LISA

Otsuse 2003/467/EÜ I ja III lisa muudetakse järgmiselt:

| a) | I lisa 1. peatükk asendatakse järgmisega:
  „1.   PEATÜKK


  Ametlikult tuberkuloosivabad liikmesriigid







  ISO-kood | Liikmesriik |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgia |
| CZ | Tšehhi Vabariik |
| DK | Taani |
| DE | Saksamaa |
| EE | Eesti |
| FR | Prantsusmaa |
| LV | Läti |
| LU | Luksemburg |
| NL | Madalmaad |
| AT | Austria |
| PL | Poola |
| SI | Sloveenia |
| SK | Slovakkia |
| FI | Soome |
| SE | Rootsi” |

a)

I lisa 1. peatükk asendatakse järgmisega:

„1.   PEATÜKK

Ametlikult tuberkuloosivabad liikmesriigid

ISO-kood

Liikmesriik

BE

Belgia

CZ

Tšehhi Vabariik

DK

Taani

DE

Saksamaa

EE

Eesti

FR

Prantsusmaa

LV

Läti

LU

Luksemburg

NL

Madalmaad

AT

Austria

PL

Poola

SI

Sloveenia

SK

Slovakkia

FI

Soome

SE

Rootsi”

| b) | III lisa 2. peatükis asendatakse kirje Portugali kohta järgmisega:
  „Portugalis:






  — | Algarve piirkonnas: kõik ringkonnad; |
| --- | --- | --- |

b)

III lisa 2. peatükis asendatakse kirje Portugali kohta järgmisega:

„Portugalis:

—

Algarve piirkonnas: kõik ringkonnad;

| — | Alentejo piirkonnas: kõik ringkonnad; |
| --- | --- |

—

Alentejo piirkonnas: kõik ringkonnad;

| — | Assooride autonoomne piirkond.” |
| --- | --- |

—

Assooride autonoomne piirkond.”

---