# Eiropas Savienības L 271/2011

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2011.271.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 271 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 18. oktobris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2011.271.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 271

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 18. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1027/2011 (2011. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot balto marlīnu Atlantijas okeānā | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1028/2011 (2011. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot beriksas ES un starptautiskajos ūdeņos III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā | 3 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1029/2011 (2011. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot jūrasvelnus VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā | 5 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1030/2011 (2011. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot lielacu diegspuru vēdzeli ES un starptautiskajos ūdeņos VIII un IX zonā | 7 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1031/2011 (2011. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot matasti ES un starptautiskajos ūdeņos VIII, IX un X zonā | 9 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1032/2011 (2011. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot merlangu VIII zonā | 11 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1033/2011 (2011. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot megrimus VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā | 13 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1034/2011 (2011. gada 17. oktobris) par drošības uzraudzību gaisa satiksmes pārvaldībā un aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010 (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1035/2011 (2011. gada 17. oktobris), ar ko nosaka kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai un groza Regulas (EK) Nr. 482/2008 un (ES) Nr. 691/2010 (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1036/2011 (2011. gada 17. oktobris), ar kuru attiecībā uz ELGF 2012. grāmatvedības gadu nosaka procentu likmes, kas jāpiemēro, aprēķinot finansēšanas izmaksas intervences pasākumiem, kuros ietilpst krājumu iepirkšana, uzglabāšana un realizācija | 42 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1037/2011 (2011. gada 17. oktobris), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 44 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1038/2011 (2011. gada 17. oktobris), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./12. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 46 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums 2011/691/KĀDP (2011. gada 17. oktobris), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Kosovā | 48 |
| | | 2011/692/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 14. oktobris) par Apvienotās Karalistes lūgumu pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7228) | 49 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1027/2011 (2011. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot balto marlīnu Atlantijas okeānā

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1028/2011 (2011. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot beriksas ES un starptautiskajos ūdeņos III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

3

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1029/2011 (2011. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot jūrasvelnus VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā

5

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1030/2011 (2011. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot lielacu diegspuru vēdzeli ES un starptautiskajos ūdeņos VIII un IX zonā

7

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1031/2011 (2011. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot matasti ES un starptautiskajos ūdeņos VIII, IX un X zonā

9

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1032/2011 (2011. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot merlangu VIII zonā

11

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1033/2011 (2011. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot megrimus VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā

13

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1034/2011 (2011. gada 17. oktobris) par drošības uzraudzību gaisa satiksmes pārvaldībā un aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010 (
  1
  )

1

15

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1035/2011 (2011. gada 17. oktobris), ar ko nosaka kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai un groza Regulas (EK) Nr. 482/2008 un (ES) Nr. 691/2010 (
  1
  )

1

23

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1036/2011 (2011. gada 17. oktobris), ar kuru attiecībā uz ELGF 2012. grāmatvedības gadu nosaka procentu likmes, kas jāpiemēro, aprēķinot finansēšanas izmaksas intervences pasākumiem, kuros ietilpst krājumu iepirkšana, uzglabāšana un realizācija

42

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1037/2011 (2011. gada 17. oktobris), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

44

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1038/2011 (2011. gada 17. oktobris), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./12. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

46

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums 2011/691/KĀDP (2011. gada 17. oktobris), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Kosovā

48

2011/692/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 14. oktobris) par Apvienotās Karalistes lūgumu pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7228)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7228)

49

| | | IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu |
| --- | --- | --- |
| | | 2011/693/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 21. decembris) par Spānijas ogļu rūpniecības pārstrukturēšanas plānu un valsts atbalstu 2003.–2005. gadam, ko Spānija īstenojusi attiecībā uz 2003. un 2004. gadu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2005) 5410)

   (
  1
  ) | 50 |

IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

2011/693/EK

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 21. decembris) par Spānijas ogļu rūpniecības pārstrukturēšanas plānu un valsts atbalstu 2003.–2005. gadam, ko Spānija īstenojusi attiecībā uz 2003. un 2004. gadu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2005) 5410)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2005) 5410)

1

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 18.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 271/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1027/2011

(2011. gada 13. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot balto marlīnu Atlantijas okeānā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2011. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 13. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 24, 27.1.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 50/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Portugāle |
| Krājums | WHM/ATLANT |
| Suga | Baltais marlīns (Tetrapturus albidus) |
| Zona | Atlantijas okeāns |
| Datums | 5.9.2011. |

Nr.

50/T&Q

Dalībvalsts

Portugāle

Krājums

WHM/ATLANT

Suga

Baltais marlīns (Tetrapturus albidus)

Zona

Atlantijas okeāns

Datums

5.9.2011.

---

| 18.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 271/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 271/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1028/2011

(2011. gada 13. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot beriksas ES un starptautiskajos ūdeņos III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2010. gada 13. decembra Regulā (ES) Nr. 1225/2010, ar ko 2011. un 2012. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (2), ir noteiktas kvotas 2011. un 2012. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2010. gada 13. decembra Regulā (ES) Nr. 1225/2010, ar ko 2011. un 2012. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (2), ir noteiktas kvotas 2011. un 2012. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2011. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 13. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 336, 21.12.2010., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 51/DSS |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Portugāle |
| Krājums | ALF/3X14- |
| Suga | Beriksas (Beryx spp.) |
| Zona | ES un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā |
| Datums | 5.9.2011. |

Nr.

51/DSS

Dalībvalsts

Portugāle

Krājums

ALF/3X14-

Suga

Beriksas (Beryx spp.)

Zona

ES un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

Datums

5.9.2011.

---

| 18.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 271/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 271/5

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1029/2011

(2011. gada 13. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot jūrasvelnus VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2011. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 13. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 24, 27.1.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 40/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Krājums | ANF/8ABDE. |
| Suga | Jūrasvelni (Lophiidae) |
| Zona | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe |
| Datums | 13.8.2011. |

Nr.

40/T&Q

Dalībvalsts

Beļģija

Krājums

ANF/8ABDE.

Suga

Jūrasvelni (Lophiidae)

Zona

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

Datums

13.8.2011.

---

| 18.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 271/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 271/7

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1030/2011

(2011. gada 13. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot lielacu diegspuru vēdzeli ES un starptautiskajos ūdeņos VIII un IX zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2010. gada 13. decembra Regulā (ES) Nr. 1225/2010, ar ko 2011. un 2012. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (2), ir noteiktas kvotas 2011. un 2012. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2010. gada 13. decembra Regulā (ES) Nr. 1225/2010, ar ko 2011. un 2012. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (2), ir noteiktas kvotas 2011. un 2012. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2011. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 13. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 336, 21.12.2010., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 53/DSS |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums | GFB/89- |
| Suga | Lielacu diegspuru vēdzele (Phycis blennoides) |
| Zona | ES un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā |
| Datums | 25.6.2011. |

Nr.

53/DSS

Dalībvalsts

Spānija

Krājums

GFB/89-

Suga

Lielacu diegspuru vēdzele (Phycis blennoides)

Zona

ES un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā

Datums

25.6.2011.

---

| 18.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 271/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 271/9

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1031/2011

(2011. gada 13. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot matasti ES un starptautiskajos ūdeņos VIII, IX un X zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2010. gada 13. decembra Regulā (ES) Nr. 1225/2010, ar ko 2011. un 2012. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (2), ir noteiktas kvotas 2011. un 2012. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2010. gada 13. decembra Regulā (ES) Nr. 1225/2010, ar ko 2011. un 2012. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (2), ir noteiktas kvotas 2011. un 2012. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2011. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 13. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 336, 21.12.2010., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 52/DSS |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums | BSF/8910- |
| Suga | Mataste (Aphanopus carbo) |
| Zona | ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā |
| Datums | 12.7.2011. |

Nr.

52/DSS

Dalībvalsts

Spānija

Krājums

BSF/8910-

Suga

Mataste (Aphanopus carbo)

Zona

ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā

Datums

12.7.2011.

---

| 18.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 271/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 271/11

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1032/2011

(2011. gada 13. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot merlangu VIII zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2011. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 13. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 24, 27.1.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 41/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Krājums | WHG/08. |
| Suga | Merlangs (Merlangius merlangus) |
| Zona | VIII |
| Datums | 13.8.2011. |

Nr.

41/T&Q

Dalībvalsts

Beļģija

Krājums

WHG/08.

Suga

Merlangs (Merlangius merlangus)

Zona

VIII

Datums

13.8.2011.

---

| 18.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 271/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 271/13

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1033/2011

(2011. gada 13. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot megrimus VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2011. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 13. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 24, 27.1.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 46/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Krājums | LEZ/8ABDE. |
| Suga | Megrimi (Lepidorhombus spp.) |
| Zona | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe |
| Datums | 13.8.2011. |

Nr.

46/T&Q

Dalībvalsts

Beļģija

Krājums

LEZ/8ABDE.

Suga

Megrimi (Lepidorhombus spp.)

Zona

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

Datums

13.8.2011.

---

| 18.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 271/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 271/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1034/2011

(2011. gada 17. oktobris)

par drošības uzraudzību gaisa satiksmes pārvaldībā un aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Pakalpojumu sniegšanas regula) (1) un jo īpaši tās 4. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (gaisa telpas regula) (2) un jo īpaši tās 6. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (3), un jo īpaši tās 8.b pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 Komisijai ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (aģentūra) palīdzību ir jāpieņem attiecīgi īstenošanas noteikumi, lai nodrošinātu regulatīvās prasības drošības jomā attiecībā uz efektīvas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) drošības uzraudzības funkcijas īstenošanu. Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.b pantā ir noteikts, ka šie īstenošanas noteikumi ir jāizstrādā, pamatojoties uz regulām, kas pieņemtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulas (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (4), 5. panta 3. punktu. Šīs regulas pamatā ir Komisijas 2007. gada 8. novembra Regula (EK) Nr. 1315/2007 par drošības uzraudzību gaisa satiksmes pārvaldībā, kas groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005 (5). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 Komisijai ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (aģentūra) palīdzību ir jāpieņem attiecīgi īstenošanas noteikumi, lai nodrošinātu regulatīvās prasības drošības jomā attiecībā uz efektīvas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) drošības uzraudzības funkcijas īstenošanu. Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.b pantā ir noteikts, ka šie īstenošanas noteikumi ir jāizstrādā, pamatojoties uz regulām, kas pieņemtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulas (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (4), 5. panta 3. punktu. Šīs regulas pamatā ir Komisijas 2007. gada 8. novembra Regula (EK) Nr. 1315/2007 par drošības uzraudzību gaisa satiksmes pārvaldībā, kas groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005 (5).

| (2) | Ir nepieciešams papildus precizēt kompetento iestāžu nozīmi un funkcijas, pamatojoties uz noteikumiem, kas iekļauti Regulā (EK) Nr. 216/2008, Regulā (EK) Nr. 549/2004, Regulā (EK) Nr. 550/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (savietojamības regula) (6). Šajās regulās ir iekļautas drošības prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā. Pakalpojuma sniedzējs ir atbildīgs par aeronavigācijas pakalpojumu drošu sniegšanu, bet dalībvalstīm ir jānodrošina efektīva uzraudzība, ko veic kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

(2)

Ir nepieciešams papildus precizēt kompetento iestāžu nozīmi un funkcijas, pamatojoties uz noteikumiem, kas iekļauti Regulā (EK) Nr. 216/2008, Regulā (EK) Nr. 549/2004, Regulā (EK) Nr. 550/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (savietojamības regula) (6). Šajās regulās ir iekļautas drošības prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā. Pakalpojuma sniedzējs ir atbildīgs par aeronavigācijas pakalpojumu drošu sniegšanu, bet dalībvalstīm ir jānodrošina efektīva uzraudzība, ko veic kompetentās iestādes.

| (3) | Šai regulai nebūtu jāattiecas uz militārajām operācijām un mācībām, kā paredzēts Regulas (EK) 549/2004 1. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 216/2008 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(3)

Šai regulai nebūtu jāattiecas uz militārajām operācijām un mācībām, kā paredzēts Regulas (EK) 549/2004 1. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 216/2008 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

| (4) | Kompetentajām iestādēm ir jāveic drošības regulatīvais audits un izvērtēšana saskaņā ar šo regulu to atbilstošo pārbaužu un apsekojumu ietvaros, ko paredz Regula (EK) Nr. 216/2008 un Regula (EK) Nr. 550/2004. |
| --- | --- |

(4)

Kompetentajām iestādēm ir jāveic drošības regulatīvais audits un izvērtēšana saskaņā ar šo regulu to atbilstošo pārbaužu un apsekojumu ietvaros, ko paredz Regula (EK) Nr. 216/2008 un Regula (EK) Nr. 550/2004.

| (5) | Kompetentajām iestādēm ir jāizvērtē šajā regulā paredzētās drošības uzraudzības sistēmas izmantošana citās atbilstošās uzraudzības jomās, lai nodrošinātu efektīvu un saskaņotu uzraudzību. |
| --- | --- |

(5)

Kompetentajām iestādēm ir jāizvērtē šajā regulā paredzētās drošības uzraudzības sistēmas izmantošana citās atbilstošās uzraudzības jomās, lai nodrošinātu efektīvu un saskaņotu uzraudzību.

| (6) | Aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā, kā arī gaisa satiksmes plūsmas pārvaldībā (ATFM) un gaisa telpas pārvaldībā (ASM) izmanto funkcionālas sistēmas, kas ļauj pārvaldīt gaisa satiksmi. Tādēļ attiecībā uz jebkurām izmaiņām funkcionālajās sistēmās būtu jāpiemēro drošības uzraudzība. |
| --- | --- |

(6)

Aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā, kā arī gaisa satiksmes plūsmas pārvaldībā (ATFM) un gaisa telpas pārvaldībā (ASM) izmanto funkcionālas sistēmas, kas ļauj pārvaldīt gaisa satiksmi. Tādēļ attiecībā uz jebkurām izmaiņām funkcionālajās sistēmās būtu jāpiemēro drošības uzraudzība.

| (7) | Kompetentajām iestādēm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi gadījumos, kad sistēma vai sistēmas komponents neatbilst attiecīgajām prasībām. Saistībā ar to un jo īpaši, ja jāizdod drošības vadlīnijas, kompetentajām iestādēm būtu jāapsver iespēja sniegt norādījumus paziņotajām iestādēm, kas iesaistītas Regulas (EK) Nr. 552/2004 5. vai 6. pantā paredzētās deklarācijas sniegšanā, lai veiktu konkrētu izmeklēšanu attiecībā uz šo tehnisko sistēmu. |
| --- | --- |

(7)

Kompetentajām iestādēm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi gadījumos, kad sistēma vai sistēmas komponents neatbilst attiecīgajām prasībām. Saistībā ar to un jo īpaši, ja jāizdod drošības vadlīnijas, kompetentajām iestādēm būtu jāapsver iespēja sniegt norādījumus paziņotajām iestādēm, kas iesaistītas Regulas (EK) Nr. 552/2004 5. vai 6. pantā paredzētās deklarācijas sniegšanā, lai veiktu konkrētu izmeklēšanu attiecībā uz šo tehnisko sistēmu.

| (8) | Ikgadējiem drošības uzraudzības pārskatiem, ko sniedz kompetentās iestādes, ir jāveicina drošības uzraudzības pārredzamība un atbildīgums. Šādi pārskati būtu jāsniedz Komisijai, aģentūrai un dalībvalstij, kas izraudzījusi vai izveidojusi attiecīgo kompetento iestādi. Turklāt ikgadējie drošības uzraudzības pārskati ir jāizmanto saistībā ar reģionālo sadarbību, standartizācijas pārbaudēm saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 un drošības uzraudzības starptautisko kontroli. Pārsktos jāiekļauj atbilstoša informācija par drošības kvalitātes uzraudzību, uzraudzīto organizāciju atbilstību piemērojamajām regulatīvajām prasībām drošības jomā, kā arī drošības regulatīvā audita programma, izvērtējums par drošības argumentiem un izmaiņām funkcionālajās sistēmās, kuras uzraudzītās organizācijas veic saskaņā ar kompetentās iestādes apstiprinātajām procedūrām un drošības vadlīnijām, ko izdevusi šāda iestāde. |
| --- | --- |

(8)

Ikgadējiem drošības uzraudzības pārskatiem, ko sniedz kompetentās iestādes, ir jāveicina drošības uzraudzības pārredzamība un atbildīgums. Šādi pārskati būtu jāsniedz Komisijai, aģentūrai un dalībvalstij, kas izraudzījusi vai izveidojusi attiecīgo kompetento iestādi. Turklāt ikgadējie drošības uzraudzības pārskati ir jāizmanto saistībā ar reģionālo sadarbību, standartizācijas pārbaudēm saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 un drošības uzraudzības starptautisko kontroli. Pārsktos jāiekļauj atbilstoša informācija par drošības kvalitātes uzraudzību, uzraudzīto organizāciju atbilstību piemērojamajām regulatīvajām prasībām drošības jomā, kā arī drošības regulatīvā audita programma, izvērtējums par drošības argumentiem un izmaiņām funkcionālajās sistēmās, kuras uzraudzītās organizācijas veic saskaņā ar kompetentās iestādes apstiprinātajām procedūrām un drošības vadlīnijām, ko izdevusi šāda iestāde.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 10. panta 1. punktu un Regulas (EK) Nr. 550/2004 2. panta 4. punktu kompetentajām iestādēm ir jāveic attiecīgi pasākumi, lai savstarpēji cieši sadarbotos un tā nodrošinātu pietiekamu to aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju uzraudzību, kas sniedz pakalpojumus, kuri attiecas uz gaisa telpu, par ko atbild dalībvalsts, kas nav sertifikāta izdevēja dalībvalsts. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 15. pantu kompetentajām iestādēm ir jāapmainās ar attiecīgu konkrēto informāciju par organizāciju drošības uzraudzību. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 10. panta 1. punktu un Regulas (EK) Nr. 550/2004 2. panta 4. punktu kompetentajām iestādēm ir jāveic attiecīgi pasākumi, lai savstarpēji cieši sadarbotos un tā nodrošinātu pietiekamu to aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju uzraudzību, kas sniedz pakalpojumus, kuri attiecas uz gaisa telpu, par ko atbild dalībvalsts, kas nav sertifikāta izdevēja dalībvalsts. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 15. pantu kompetentajām iestādēm ir jāapmainās ar attiecīgu konkrēto informāciju par organizāciju drošības uzraudzību.

| (10) | Aģentūrai ir papildus jāizvērtē šīs regulas noteikumi, un jo īpaši tie, kas attiecas uz izmaiņu drošības uzraudzību, un jāsniedz atzinums, lai šādas izmaiņas pielāgotu kopējai sistēmiskai pieejai, ņemot vērā šo noteikumu integrēšanu nākotnes kopējā regulatīvā struktūrā attiecībā uz civilās aviācijas drošību un pieredzi, ko guvušas iesaistītās personas un kompetentās iestādes. Aģentūras atzinuma mērķis ir tālāk veicināt Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) valsts drošības programmas (SSP) īstenošanu Savienībā šīs kopējās sistēmas metodikas ietvaros. |
| --- | --- |

(10)

Aģentūrai ir papildus jāizvērtē šīs regulas noteikumi, un jo īpaši tie, kas attiecas uz izmaiņu drošības uzraudzību, un jāsniedz atzinums, lai šādas izmaiņas pielāgotu kopējai sistēmiskai pieejai, ņemot vērā šo noteikumu integrēšanu nākotnes kopējā regulatīvā struktūrā attiecībā uz civilās aviācijas drošību un pieredzi, ko guvušas iesaistītās personas un kompetentās iestādes. Aģentūras atzinuma mērķis ir tālāk veicināt Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) valsts drošības programmas (SSP) īstenošanu Savienībā šīs kopējās sistēmas metodikas ietvaros.

| (11) | Lai dažas no tām tīkla funkcijām, kas izveidotas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 551/2004, tiktu pildītas droši, attiecībā uz iesaistīto struktūru ir jāpiemēro atsevišķas drošības prasības. Šīs prasības, kuru nolūks ir nodrošināt, ka šāda struktūra vai organizācija darbojas droši, ir ietvertas Komisijas 2011. gada 7. jūlija Regulā (ES) Nr. 677/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010 (7). Šīs ir organizācijām noteiktās drošības prasības, kuras ir ļoti līdzīgas tām vispārējām prasībām, kas ietvertas Komisijas Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 1035/2011 (8), bet pielāgotas ar tīkla funkcijām saistītajai atbildībai drošības jomā. Lai atbalstītu vispārēju sistēmisku pieeju drošības regulējumam civilās aviācijas jomā, šo prasību izpilde ir jāuzrauga tāpat, kā notiek aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju uzraudzība. |
| --- | --- |

(11)

Lai dažas no tām tīkla funkcijām, kas izveidotas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 551/2004, tiktu pildītas droši, attiecībā uz iesaistīto struktūru ir jāpiemēro atsevišķas drošības prasības. Šīs prasības, kuru nolūks ir nodrošināt, ka šāda struktūra vai organizācija darbojas droši, ir ietvertas Komisijas 2011. gada 7. jūlija Regulā (ES) Nr. 677/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010 (7). Šīs ir organizācijām noteiktās drošības prasības, kuras ir ļoti līdzīgas tām vispārējām prasībām, kas ietvertas Komisijas Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 1035/2011 (8), bet pielāgotas ar tīkla funkcijām saistītajai atbildībai drošības jomā. Lai atbalstītu vispārēju sistēmisku pieeju drošības regulējumam civilās aviācijas jomā, šo prasību izpilde ir jāuzrauga tāpat, kā notiek aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju uzraudzība.

| (12) | Augsta līmeņa grupa Eiropas aviācijas nākotnes regulējuma jautājumos savos 2007. gada jūlija ieteikumos ir uzsvērusi nepieciešamību nodalīt regulatīvo pārraudzību no pakalpojumu sniegšanas vai funkciju pildīšanas. Atbilstīgi šim principam Regulas (EK) Nr. 551/2004 6. pantā ir noteikts, ka struktūra, kas izraudzīta tīkla funkcionālo vajadzību pildīšanai, ir pienācīgi jāpārrauga. Tā kā aģentūra jau tagad pilda neatkarīgas drošības uzraudzības funkciju attiecībā uz Viseiropas ATM/ANS (ANP) sniedzējiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 22.a pantu, Eiropas aviācijas drošības politikai pilnībā atbilstu risinājums uzticēt aģentūrai uzdevumu sniegt atbalstu Komisijai, veicot tādus pašus uzdevumus attiecībā uz Eiropas tīkla funkcijām. |
| --- | --- |

(12)

Augsta līmeņa grupa Eiropas aviācijas nākotnes regulējuma jautājumos savos 2007. gada jūlija ieteikumos ir uzsvērusi nepieciešamību nodalīt regulatīvo pārraudzību no pakalpojumu sniegšanas vai funkciju pildīšanas. Atbilstīgi šim principam Regulas (EK) Nr. 551/2004 6. pantā ir noteikts, ka struktūra, kas izraudzīta tīkla funkcionālo vajadzību pildīšanai, ir pienācīgi jāpārrauga. Tā kā aģentūra jau tagad pilda neatkarīgas drošības uzraudzības funkciju attiecībā uz Viseiropas ATM/ANS (ANP) sniedzējiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 22.a pantu, Eiropas aviācijas drošības politikai pilnībā atbilstu risinājums uzticēt aģentūrai uzdevumu sniegt atbalstu Komisijai, veicot tādus pašus uzdevumus attiecībā uz Eiropas tīkla funkcijām.

| (13) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1315/2007 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(13)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1315/2007 būtu jāatceļ.

| (14) | Komisijas 2010. gada 29. jūlija Regula (ES) Nr. 691/2010, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005 (9), tālab ir jāgroza, lai to pielāgotu šai regulai. |
| --- | --- |

(14)

Komisijas 2010. gada 29. jūlija Regula (ES) Nr. 691/2010, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005 (9), tālab ir jāgroza, lai to pielāgotu šai regulai.

| (15) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā regulā ir noteiktas prasības, kas jāpiemēro kompetentajām iestādēm, veicot drošības uzraudzības funkciju attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumiem, gaisa satiksmes plūsmas pārvaldību (ATFM) un gaisa telpas pārvaldību (ASM) saistībā ar vispārējo gaisa satiksmi un citām tīkla funkcijām.

2.   Šo regulu piemēro kompetento iestāžu un to vārdā darbojošos kvalificēto struktūru darbībām attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumu, ATFM, ASM un citu tīkla funkciju drošības uzraudzību.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. pantā un Regulas (EK) Nr. 216/2008 3. pantā. Tomēr definīciju “sertifikāts”, kas minēta Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. panta 15. punktā, nepiemēro.

Piemēro arī šādas definīcijas:

| 1) | “koriģējoša darbība” ir darbība, ko veic, lai likvidētu konstatētas neatbilstības cēloni; |
| --- | --- |

1)

“koriģējoša darbība” ir darbība, ko veic, lai likvidētu konstatētas neatbilstības cēloni;

| 2) | “funkcionāla sistēma” ir sistēmu, procedūru un cilvēkresursu kopums, kas organizēts, lai izpildītu funkciju ATM sakarā; |
| --- | --- |

2)

“funkcionāla sistēma” ir sistēmu, procedūru un cilvēkresursu kopums, kas organizēts, lai izpildītu funkciju ATM sakarā;

| 3) | “tīkla pārvaldnieks” ir objektīva un kompetenta struktūra, kas izraudzīta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 551/2004 6. panta 2. vai 6. punktu, lai veiktu pienākumus, kas aprakstīti minētajā pantā un šajā regulā; |
| --- | --- |

3)

“tīkla pārvaldnieks” ir objektīva un kompetenta struktūra, kas izraudzīta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 551/2004 6. panta 2. vai 6. punktu, lai veiktu pienākumus, kas aprakstīti minētajā pantā un šajā regulā;

| 4) | “tīkla funkcijas” ir specifiskās funkcijas, kas aprakstītas Regulas (EK) Nr. 551/2004 6. pantā; |
| --- | --- |

4)

“tīkla funkcijas” ir specifiskās funkcijas, kas aprakstītas Regulas (EK) Nr. 551/2004 6. pantā;

| 5) | “organizācija” ir aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs vai struktūra, kas sniedz ATFM vai ASM vai pilda citas tīkla funkcijas; |
| --- | --- |

5)

“organizācija” ir aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs vai struktūra, kas sniedz ATFM vai ASM vai pilda citas tīkla funkcijas;

| 6) | “process” ir savstarpēji saistītas vai mijiedarbībā esošas darbības, kas pārvērš ieguldījumus rezultātos; |
| --- | --- |

6)

“process” ir savstarpēji saistītas vai mijiedarbībā esošas darbības, kas pārvērš ieguldījumus rezultātos;

| 7) | “drošības arguments” ir demonstrējums un pierādījums, ka piedāvātās izmaiņas funkcionālajā sistēmā var īstenot atbilstoši mērķiem vai standartiem, kas noteikti esošajā regulatīvajā sistēmā saskaņā ar regulatīvajām prasībām drošības jomā; |
| --- | --- |

7)

“drošības arguments” ir demonstrējums un pierādījums, ka piedāvātās izmaiņas funkcionālajā sistēmā var īstenot atbilstoši mērķiem vai standartiem, kas noteikti esošajā regulatīvajā sistēmā saskaņā ar regulatīvajām prasībām drošības jomā;

| 8) | “drošības vadlīnijas” ir dokuments, ko izdevusi vai pieņēmusi kompetentā iestāde un kas atļauj funkcionālajā sistēmā veikt darbības, lai atjaunotu drošību, kad pierādījumi liecina, ka pretējā gadījumā radīsies apdraudējums aviācijas drošībai; |
| --- | --- |

8)

“drošības vadlīnijas” ir dokuments, ko izdevusi vai pieņēmusi kompetentā iestāde un kas atļauj funkcionālajā sistēmā veikt darbības, lai atjaunotu drošību, kad pierādījumi liecina, ka pretējā gadījumā radīsies apdraudējums aviācijas drošībai;

| 9) | “drošības mērķis” ir kvalitatīvs vai kvantitatīvs formulējums, ar kuru definē maksimālo biežumu vai varbūtību, kuras gadījumā var pieņemt, ka radīsies apdraudējums; |
| --- | --- |

9)

“drošības mērķis” ir kvalitatīvs vai kvantitatīvs formulējums, ar kuru definē maksimālo biežumu vai varbūtību, kuras gadījumā var pieņemt, ka radīsies apdraudējums;

| 10) | “drošības regulatīvais audits” ir sistemātiskas un neatkarīgas pārbaudes, ko veic kompetentās iestādes vai kas tiek veiktas to vārdā, lai noteiktu, vai visi ar drošību saistītie pasākumi vai to elementi, kas attiecas uz procesiem un to rezultātiem, produktiem vai pakalpojumiem, atbilst nepieciešamajiem ar drošību saistītajiem pasākumiem un vai tie tiek efektīvi īstenoti un ir piemēroti gaidāmo rezultātu sasniegšanai; |
| --- | --- |

10)

“drošības regulatīvais audits” ir sistemātiskas un neatkarīgas pārbaudes, ko veic kompetentās iestādes vai kas tiek veiktas to vārdā, lai noteiktu, vai visi ar drošību saistītie pasākumi vai to elementi, kas attiecas uz procesiem un to rezultātiem, produktiem vai pakalpojumiem, atbilst nepieciešamajiem ar drošību saistītajiem pasākumiem un vai tie tiek efektīvi īstenoti un ir piemēroti gaidāmo rezultātu sasniegšanai;

| 11) | “drošības regulatīvās prasības” ir prasības, kas noteiktas Savienības vai valstu normatīvajos aktos attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vai ATFM un ASM funkciju vai citu tīkla funkciju veikšanu jautājumā par tehnisko un ekspluatācijas kompetenci un piemērotību šo pakalpojumu sniegšanai un funkciju veikšanai, to drošības pārvaldību, kā arī sistēmām, to komponentiem un saistītajām procedūrām; |
| --- | --- |

11)

“drošības regulatīvās prasības” ir prasības, kas noteiktas Savienības vai valstu normatīvajos aktos attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vai ATFM un ASM funkciju vai citu tīkla funkciju veikšanu jautājumā par tehnisko un ekspluatācijas kompetenci un piemērotību šo pakalpojumu sniegšanai un funkciju veikšanai, to drošības pārvaldību, kā arī sistēmām, to komponentiem un saistītajām procedūrām;

| 12) | “drošības prasība” ir risku mazinoši līdzekļi, kā definēts riska mazināšanas stratēģijā, ar kuriem sasniedz konkrētu drošības mērķi, tai skaitā organizatoriskas, darbības, procedūras, funkcionālas, snieguma un sadarbspējas prasības vai vides raksturojumi; |
| --- | --- |

12)

“drošības prasība” ir risku mazinoši līdzekļi, kā definēts riska mazināšanas stratēģijā, ar kuriem sasniedz konkrētu drošības mērķi, tai skaitā organizatoriskas, darbības, procedūras, funkcionālas, snieguma un sadarbspējas prasības vai vides raksturojumi;

| 13) | “verifikācija” ir apstiprinājums, sniedzot objektīvus pierādījumus, ka konkrētās prasības ir izpildītas; |
| --- | --- |

13)

“verifikācija” ir apstiprinājums, sniedzot objektīvus pierādījumus, ka konkrētās prasības ir izpildītas;

| 14) | “Viseiropas ATM/ANS (ANP)” ir darbība, kas izstrādāta un iedibināta visiem lietotājiem vairumā dalībvalstu vai visās dalībvalstīs un kuru var arī paplašināt, to darot pieejamu ārpus tādas teritorijas gaisa telpas, kur piemēro Līgumu. |
| --- | --- |

14)

“Viseiropas ATM/ANS (ANP)” ir darbība, kas izstrādāta un iedibināta visiem lietotājiem vairumā dalībvalstu vai visās dalībvalstīs un kuru var arī paplašināt, to darot pieejamu ārpus tādas teritorijas gaisa telpas, kur piemēro Līgumu.

3. pants

Uzraudzības kompetentā iestāde

Šajā regulā, neierobežojot aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju sertifikātu savstarpēju atzīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. panta 8. punktu un Regulas (EK) Nr. 216/2008 11. pantu, par uzraudzību atbildīgās kompetentās iestādes ir:

| a) | attiecībā uz organizācijām, kuru galvenā darbības vieta un, ja ir, arī juridiskā adrese atrodas dalībvalsts teritorijā un kas sniedz aeronavigācijas pakalpojumus šīs attiecīgās dalībvalsts teritorijā, – valsts uzraudzības iestāde, kuru ir izraudzījusi vai izveidojusi attiecīgā dalībvalsts; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz organizācijām, kuru galvenā darbības vieta un, ja ir, arī juridiskā adrese atrodas dalībvalsts teritorijā un kas sniedz aeronavigācijas pakalpojumus šīs attiecīgās dalībvalsts teritorijā, – valsts uzraudzības iestāde, kuru ir izraudzījusi vai izveidojusi attiecīgā dalībvalsts;

| b) | attiecībā uz organizācijām, saistībā ar kurām dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 2. pantu ir savā starpā vienojušās, ka drošības uzraudzības pienākumi tiek sadalīti savādāk, nekā norādīts a) punktā, – kompetentās iestādes, kas izraudzītas vai izveidotas saskaņā ar šīm vienošanām. Šīs vienošanās atbilst Regulas (EK) Nr. 550/2004 2. panta 3. līdz 6. punktam; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz organizācijām, saistībā ar kurām dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 2. pantu ir savā starpā vienojušās, ka drošības uzraudzības pienākumi tiek sadalīti savādāk, nekā norādīts a) punktā, – kompetentās iestādes, kas izraudzītas vai izveidotas saskaņā ar šīm vienošanām. Šīs vienošanās atbilst Regulas (EK) Nr. 550/2004 2. panta 3. līdz 6. punktam;

| c) | attiecībā uz organizācijām, kuras sniedz ATM/aeronavigācijas pakalpojumus tādas teritorijas gaisa telpā, kurā piemēro Līgumu, un kuru galvenā darbības vieta un, ja ir, arī juridiskā adrese atrodas ārpus teritorijas, uz ko attiecas Līguma noteikumi, – Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (aģentūra); |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz organizācijām, kuras sniedz ATM/aeronavigācijas pakalpojumus tādas teritorijas gaisa telpā, kurā piemēro Līgumu, un kuru galvenā darbības vieta un, ja ir, arī juridiskā adrese atrodas ārpus teritorijas, uz ko attiecas Līguma noteikumi, – Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (aģentūra);

| d) | attiecībā uz organizācijām, kas sniedz Viseiropas ATM/ANP, kā arī visām parējām tīkla funkcijām tādas teritorijas gaisa telpā, kur piemēro Līgumu, – aģentūra. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz organizācijām, kas sniedz Viseiropas ATM/ANP, kā arī visām parējām tīkla funkcijām tādas teritorijas gaisa telpā, kur piemēro Līgumu, – aģentūra.

4. pants

Drošības uzraudzības funkcija

1.   Kompetentās iestādes veic drošības uzraudzību sava uzraudzības darba ietvaros attiecībā uz prasībām, ko piemēro aeronavigācijas pakalpojumiem, kā arī ATFM, ASM un citām tīkla funkcijām, lai uzraudzītu šo darbību drošu īstenošanu un pārbaudītu, vai ir ievērotas piemērojamās drošības regulatīvās prasības un to īstenošanas noteikumi.

2.   Slēdzot nolīgumu par tādu organizāciju uzraudzību, kuras darbojas funkcionālajos gaisa telpas blokos, kas aptver gaisa telpu, par kuru atbild vairāk nekā viena dalībvalsts, vai arī pakalpojumu pārrobežu sniegšanas gadījumos attiecīgās dalībvalstis apzina un sadala atbildību par drošības uzraudzību tādā veidā, lai nodrošinātu, ka:

| a) | ir konkrēti atbildības punkti, lai īstenotu katru šīs regulas noteikumu; |
| --- | --- |

a)

ir konkrēti atbildības punkti, lai īstenotu katru šīs regulas noteikumu;

| b) | dalībvalstīm ir priekšstats par drošības uzraudzības mehānismiem un to rezultātiem; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstīm ir priekšstats par drošības uzraudzības mehānismiem un to rezultātiem;

| c) | starp uzraudzības iestādēm un sertificējošo iestādi ir nodrošināta atbilstīga informācijas apmaiņa. |
| --- | --- |

c)

starp uzraudzības iestādēm un sertificējošo iestādi ir nodrošināta atbilstīga informācijas apmaiņa.

Dalībvalstis regulāri pārskata nolīgumu un tā praktisko īstenošanu, jo īpaši, ciktāl tas attiecas uz sniegumu drošības jomā.

3.   Slēdzot nolīgumu par tādu organizāciju uzraudzību, kas darbojas funkcionālajos gaisa telpas blokos vai veic pārrobežu darbības, turklāt no kurām vismaz vienas organizācijas kompetentā iestāde saskaņā ar 3. panta b) punktu ir aģentūra, attiecīgās dalībvalstis savu darbību koordinē ar aģentūru, lai nodrošinātu 2. punkta a), b) un c) apakšpunkta ievērošanu.

5. pants

Snieguma uzraudzība drošības jomā

1.   Kompetentās iestādes regulāri uzrauga un novērtē sasniegtos drošības līmeņus, lai noteiktu, vai tie atbilst regulatīvajām prasībām drošības jomā, ko piemēro šo iestāžu atbildībā esošajos gaisa telpas blokos.

2.   Kompetentās iestādes izmanto drošības uzraudzības rezultātus, jo īpaši – lai noteiktu, kur prioritārā kārtā ir nepieciešams pārbaudīt atbilstību regulatīvajām prasībām drošības jomā.

6. pants

Pārbaude attiecībā uz atbilstību regulatīvajām prasībām drošības jomā

1.   Kompetentās iestādes izstrādā procesu, lai pārbaudītu:

| a) | atbilstību piemērojamajām regulatīvajām prasībām drošības jomā, pirms tās izsniedz vai atjaunina sertifikātu, kas nepieciešams aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai, tostarp pievienotos ar drošību saistītos nosacījumus; |
| --- | --- |

a)

atbilstību piemērojamajām regulatīvajām prasībām drošības jomā, pirms tās izsniedz vai atjaunina sertifikātu, kas nepieciešams aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai, tostarp pievienotos ar drošību saistītos nosacījumus;

| b) | jebkuru ar drošību saistīto pienākumu izpildi, kas paredzēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 8. pantu izdotā izraudzīšanās aktā; |
| --- | --- |

b)

jebkuru ar drošību saistīto pienākumu izpildi, kas paredzēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 8. pantu izdotā izraudzīšanās aktā;

| c) | pastāvīgu to organizāciju atbilstību, kurām piemēro regulatīvās prasības drošības jomā; |
| --- | --- |

c)

pastāvīgu to organizāciju atbilstību, kurām piemēro regulatīvās prasības drošības jomā;

| d) | drošības mērķu, drošības prasību un citu ar drošību saistītu nosacījumu īstenošanu, kas minēti:






  i) | sistēmu verifikācijas deklarācijās, tostarp jebkurās attiecīgās deklarācijās par sistēmu komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, kas izdotas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 552/2004; |
| --- | --- | --- |

d)

drošības mērķu, drošības prasību un citu ar drošību saistītu nosacījumu īstenošanu, kas minēti:

i)

sistēmu verifikācijas deklarācijās, tostarp jebkurās attiecīgās deklarācijās par sistēmu komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, kas izdotas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 552/2004;

| ii) | riska novērtējuma un mazināšanas procedūrās, ko paredz regulatīvās prasības drošības jomā, kuras piemēro aeronavigācijas pakalpojumiem, ATFM, ASM un tīkla pārvaldniekam; |
| --- | --- |

ii)

riska novērtējuma un mazināšanas procedūrās, ko paredz regulatīvās prasības drošības jomā, kuras piemēro aeronavigācijas pakalpojumiem, ATFM, ASM un tīkla pārvaldniekam;

| e) | drošības vadlīniju izpildi. |
| --- | --- |

e)

drošības vadlīniju izpildi.

2.   Šā panta 1. punktā minētais process:

| a) | ir balstīts uz dokumentētām procedūrām; |
| --- | --- |

a)

ir balstīts uz dokumentētām procedūrām;

| b) | ir pamatots ar dokumentāciju, kas īpaši paredzēta, lai sniegtu drošības uzraudzības personālam norādījumus tā funkciju pildīšanai; |
| --- | --- |

b)

ir pamatots ar dokumentāciju, kas īpaši paredzēta, lai sniegtu drošības uzraudzības personālam norādījumus tā funkciju pildīšanai;

| c) | sniedz attiecīgajām organizācijām norādes par drošības uzraudzības darbības rezultātiem; |
| --- | --- |

c)

sniedz attiecīgajām organizācijām norādes par drošības uzraudzības darbības rezultātiem;

| d) | ir pamatots ar drošības regulatīvu auditu un izvērtēšanu, kas veikta saskaņā ar 7., 9. un 10. pantu; |
| --- | --- |

d)

ir pamatots ar drošības regulatīvu auditu un izvērtēšanu, kas veikta saskaņā ar 7., 9. un 10. pantu;

| e) | sniedz kompetentajām iestādēm nepieciešamos pierādījumus, lai pamatotu turpmāko rīcību, tostarp pasākumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 549/2004 9. pantā, Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. panta 7. punktā un Regulas (EK) Nr. 216/2008 10., 25. un 68. pantā, situācijās, kad regulatīvās prasības drošības jomā nav ievērotas. |
| --- | --- |

e)

sniedz kompetentajām iestādēm nepieciešamos pierādījumus, lai pamatotu turpmāko rīcību, tostarp pasākumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 549/2004 9. pantā, Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. panta 7. punktā un Regulas (EK) Nr. 216/2008 10., 25. un 68. pantā, situācijās, kad regulatīvās prasības drošības jomā nav ievērotas.

7. pants

Drošības regulatīvais audits

1.   Kompetentās iestādes vai to pilnvarotās kvalificētās iestādes veic regulatīvu drošības auditu.

2.   Drošības regulatīvais audits, kas minēts 1. punktā:

| a) | nodrošina kompetentajām iestādēm pierādījumus par atbilstību piemērojamām regulatīvajām prasībām drošības jomā un īstenošanas noteikumiem, novērtējot uzlabošanas vai koriģējošo darbību nepieciešamību; |
| --- | --- |

a)

nodrošina kompetentajām iestādēm pierādījumus par atbilstību piemērojamām regulatīvajām prasībām drošības jomā un īstenošanas noteikumiem, novērtējot uzlabošanas vai koriģējošo darbību nepieciešamību;

| b) | nav atkarīgs no iekšējām audita darbībām, ko attiecīgā organizācija veic savas drošības vai kvalitātes pārvaldības sistēmas ietvaros; |
| --- | --- |

b)

nav atkarīgs no iekšējām audita darbībām, ko attiecīgā organizācija veic savas drošības vai kvalitātes pārvaldības sistēmas ietvaros;

| c) | to veic revidenti, kas kvalificēti saskaņā ar 12. panta prasībām; |
| --- | --- |

c)

to veic revidenti, kas kvalificēti saskaņā ar 12. panta prasībām;

| d) | to piemēro visiem īstenošanas noteikumiem vai to elementiem, kā arī procesiem, produktiem vai pakalpojumiem; |
| --- | --- |

d)

to piemēro visiem īstenošanas noteikumiem vai to elementiem, kā arī procesiem, produktiem vai pakalpojumiem;

| e) | nosaka, vai:






  i) | īstenošanas noteikumi atbilst regulatīvajām prasībām drošības jomā; |
| --- | --- | --- |

e)

nosaka, vai:

i)

īstenošanas noteikumi atbilst regulatīvajām prasībām drošības jomā;

| ii) | veiktās darbības atbilst īstenošanas noteikumiem; |
| --- | --- |

ii)

veiktās darbības atbilst īstenošanas noteikumiem;

| iii) | veikto darbību rezultāti atbilst no īstenošanas noteikumiem gaidītajiem rezultātiem; |
| --- | --- |

iii)

veikto darbību rezultāti atbilst no īstenošanas noteikumiem gaidītajiem rezultātiem;

| f) | nodrošina jebkuru apzināto neatbilstību novēršanu saskaņā ar 8. pantu. |
| --- | --- |

f)

nodrošina jebkuru apzināto neatbilstību novēršanu saskaņā ar 8. pantu.

3.   Pārbaudes programmā, ko paredz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1035/2011 8. pants, kompetentās iestādes iekļauj un vismaz vienu reizi gadā atjaunina drošības regulatīvo auditu programmu, lai:

| a) | aptvertu visas jomas, kas potenciāli var izraisīt bažas attiecībā uz drošību, jo īpaši pievēršoties tām jomām, kurās atklātas problēmas; |
| --- | --- |

a)

aptvertu visas jomas, kas potenciāli var izraisīt bažas attiecībā uz drošību, jo īpaši pievēršoties tām jomām, kurās atklātas problēmas;

| b) | aptvertu visas organizācijas, dienestus un tīkla funkcijas, kas darbojas kompetentās iestādes uzraudzībā; |
| --- | --- |

b)

aptvertu visas organizācijas, dienestus un tīkla funkcijas, kas darbojas kompetentās iestādes uzraudzībā;

| c) | nodrošinātu, ka audits tiek veikts samērīgi ar riska līmeni, ko rada šīs organizācijas darbības; |
| --- | --- |

c)

nodrošinātu, ka audits tiek veikts samērīgi ar riska līmeni, ko rada šīs organizācijas darbības;

| d) | nodrošinātu, ka divus gadus tiek veikts pietiekams audits, lai pārliecinātos par visu šo organizāciju atbilstību piemērojamajām regulatīvajām prasībām drošības jomā visās atbilstošajās šīs funkcionālās sistēmas jomās; |
| --- | --- |

d)

nodrošinātu, ka divus gadus tiek veikts pietiekams audits, lai pārliecinātos par visu šo organizāciju atbilstību piemērojamajām regulatīvajām prasībām drošības jomā visās atbilstošajās šīs funkcionālās sistēmas jomās;

| e) | nodrošinātu turpmāko rīcību attiecībā uz koriģējošo darbību īstenošanu. |
| --- | --- |

e)

nodrošinātu turpmāko rīcību attiecībā uz koriģējošo darbību īstenošanu.

4.   Kompetentās iestādes var nolemt mainīt iepriekš ieplānotā audita jomu un paredzēt papildu auditu, tiklīdz rodas vajadzība.

5.   Kompetentās iestādes lemj, kuru noteikumu, elementu, pakalpojumu, funkciju, produktu, fizisko atrašanās vietu un darbību audits ir jāveic noteiktā laika posmā.

6.   Audita secinājumus un konstatētās neatbilstības dokumentē. Neatbilstības pamato ar pierādījumiem un identificē attiecībā uz piemērojamajām regulatīvajām prasībām drošības jomā un to īstenošanas noteikumiem, saistībā ar kuriem audits veikts.

7.   Tiek sagatavots audita ziņojums, iekļaujot informāciju par neatbilstībām.

8. pants

Koriģējošas darbības

1.   Kompetentās iestādes informē par audita rezultātiem organizācijas, kurā veikts audits, un vienlaikus pieprasa veikt koriģējošas darbības, lai novērstu atklātās neatbilstības, neierobežojot nekādu papildu rīcību, ko paredz piemērojamās regulatīvās prasības drošības jomā.

2.   Organizācijas, kurās veikts audits, nosaka, kādas koriģējošas darbības ir uzskatāmas par nepieciešamām, lai novērstu attiecīgās neatbilstības, kā arī laika grafiku to veikšanai.

3.   Kompetentās iestādes novērtē koriģējošās darbības, kā arī to īstenošanu, kā to noteikušas organizācijas, kurās veikts audits, un apstiprina tās, ja novērtējumā atzīts, ka tās ir pietiekamas neatbilstību novēršanai.

4.   Organizācijas, kurās veikts audits, uzsāk koriģējošās darbības, ko apstiprinājušas kompetentās iestādes. Minētās koriģējošās darbības un turpmākais darba process ir jāpabeidz laika posmā, ko apstiprinājušas kompetentās iestādes.

9. pants

Funkcionālo sistēmu izmaiņu drošības uzraudzība

1.   Organizācijas piemēro tikai tās procedūras, ko apstiprinājusi attiecīgā kompetentā iestāde, kad lemj par izmaiņu ieviešanu savās funkcionālajās sistēmās saistībā ar drošību. Attiecībā uz gaisa satiksmes pakalpojuma sniedzējiem un sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojuma sniedzējiem attiecīgā kompetentā iestāde apstiprina šīs procedūras, pamatojoties uz Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1035/2011.

2.   Organizācijas informē attiecīgo kompetento iestādi par visām plānotajām izmaiņām saistībā ar drošību. Kompetentās iestādes šim nolūkam nosaka atbilstošas administratīvās procedūras saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

3.   Izņemot gadījumus, kad piemēro 10. pantu, organizācijas var ieviest paziņotās izmaiņas, ievērojot procedūras, kas minētas šā panta 1. punktā.

10. pants

Piedāvāto izmaiņu izvērtēšanas procedūra

1.   Kompetentās iestādes izvērtē organizācijas ierosinātos drošības argumentus, kas saistīti ar jaunām funkcionālām sistēmām vai izmaiņām esošajās funkcionālajās sistēmās, kad:

| a) | bīstamības novērtējumā, kas veikts saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1035/2011 II pielikuma 3.2.4. punktu, noteikta 1. bīstamības klase vai 2. bīstamības klase attiecībā uz apzināto apdraudējumu iespējamo ietekmi; vai |
| --- | --- |

a)

bīstamības novērtējumā, kas veikts saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1035/2011 II pielikuma 3.2.4. punktu, noteikta 1. bīstamības klase vai 2. bīstamības klase attiecībā uz apzināto apdraudējumu iespējamo ietekmi; vai

| b) | izmaiņu veikšanai ir nepieciešams ieviest jaunus aviācijas standartus. |
| --- | --- |

b)

izmaiņu veikšanai ir nepieciešams ieviest jaunus aviācijas standartus.

Kad kompetentās iestādes konstatē vajadzību izvērtēt citas situācijas, kas nav a) un b) apakšpunktā minētās, tās informē attiecīgo organizāciju, ka veiks paziņoto izmaiņu drošības izvērtējumu.

2.   Izvērtējumus veic samērīgi ar riska pakāpi, ko rada jaunās funkcionālās sistēmas vai ierosinātās izmaiņas esošajās funkcionālajās sistēmās.

Izvērtējumos:

| a) | izmanto dokumentētas procedūras; |
| --- | --- |

a)

izmanto dokumentētas procedūras;

| b) | to pamato ar dokumentāciju, kas īpaši paredzēta, lai sniegtu drošības uzraudzības personālam norādījumus tā funkciju pildīšanai; |
| --- | --- |

b)

to pamato ar dokumentāciju, kas īpaši paredzēta, lai sniegtu drošības uzraudzības personālam norādījumus tā funkciju pildīšanai;

| c) | ievēro drošības mērķus, drošības prasības un citus ar drošību saistītus nosacījumus, kas attiecas uz vērtējamajām izmaiņām un noteikti:






  i) | deklarācijās par sistēmu verifikāciju, kas minētas Regulas (EK) Nr. 552/2004 6. pantā; |
| --- | --- | --- |

c)

ievēro drošības mērķus, drošības prasības un citus ar drošību saistītus nosacījumus, kas attiecas uz vērtējamajām izmaiņām un noteikti:

i)

deklarācijās par sistēmu verifikāciju, kas minētas Regulas (EK) Nr. 552/2004 6. pantā;

| ii) | deklarācijās par sistēmu komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, kas minētas Regulas (EK) Nr. 552/2004 5. pantā; vai |
| --- | --- |

ii)

deklarācijās par sistēmu komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, kas minētas Regulas (EK) Nr. 552/2004 5. pantā; vai

| iii) | riska novērtējuma un mazināšanas dokumentācijā, kas ieviesta saskaņā ar piemērojamajām regulatīvajām prasībām drošības jomā; |
| --- | --- |

iii)

riska novērtējuma un mazināšanas dokumentācijā, kas ieviesta saskaņā ar piemērojamajām regulatīvajām prasībām drošības jomā;

| d) | vajadzības gadījumā apzina tos papildu nosacījumus saistībā ar drošību, kas attiecas uz izmaiņu īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

vajadzības gadījumā apzina tos papildu nosacījumus saistībā ar drošību, kas attiecas uz izmaiņu īstenošanu;

| e) | novērtē sniegto drošības argumentu pieņemamību, ņemot vērā:






  i) | apzinātos apdraudējumus; |
| --- | --- | --- |

e)

novērtē sniegto drošības argumentu pieņemamību, ņemot vērā:

i)

apzinātos apdraudējumus;

| ii) | piešķirto bīstamības klašu pamatotību; |
| --- | --- |

ii)

piešķirto bīstamības klašu pamatotību;

| iii) | drošības mērķu derīgumu; |
| --- | --- |

iii)

drošības mērķu derīgumu;

| iv) | drošības prasību un jebkuru citu apzināto ar drošību saistīto nosacījumu derīgumu, efektivitāti un iespējamību; |
| --- | --- |

iv)

drošības prasību un jebkuru citu apzināto ar drošību saistīto nosacījumu derīgumu, efektivitāti un iespējamību;

| v) | pierādījumus, ka drošības mērķi, drošības prasības un citi ar drošību saistītie nosacījumi ir pastāvīgi ievēroti; |
| --- | --- |

v)

pierādījumus, ka drošības mērķi, drošības prasības un citi ar drošību saistītie nosacījumi ir pastāvīgi ievēroti;

| vi) | pierādījumus, ka drošības argumentu izveidei izmantotais process atbilst piemērojamajām regulatīvajām prasībām drošības jomā; |
| --- | --- |

vi)

pierādījumus, ka drošības argumentu izveidei izmantotais process atbilst piemērojamajām regulatīvajām prasībām drošības jomā;

| f) | pārbauda procesus, ko organizācijas izmanto drošības argumentu izveidei saistībā ar jaunu funkcionālu sistēmu vai izmaiņām esošajās funkcionālajās sistēmās, kas tiek izvērtētas; |
| --- | --- |

f)

pārbauda procesus, ko organizācijas izmanto drošības argumentu izveidei saistībā ar jaunu funkcionālu sistēmu vai izmaiņām esošajās funkcionālajās sistēmās, kas tiek izvērtētas;

| g) | apzina nepieciešamību pēc pastāvīgas atbilstības verifikācijas; |
| --- | --- |

g)

apzina nepieciešamību pēc pastāvīgas atbilstības verifikācijas;

| h) | paredz jebkurus nepieciešamos saskaņošanas pasākumus ar iestādēm, kas atbild par lidojumderīguma un lidojumu operāciju drošības uzraudzību; |
| --- | --- |

h)

paredz jebkurus nepieciešamos saskaņošanas pasākumus ar iestādēm, kas atbild par lidojumderīguma un lidojumu operāciju drošības uzraudzību;

| i) | sniedz paziņojumu par izvērtēto izmaiņu pieņemamību, vajadzības gadījumā pievienojot nosacījumus, vai nepieņemamību, pamatojumā norādot iemeslus. |
| --- | --- |

i)

sniedz paziņojumu par izvērtēto izmaiņu pieņemamību, vajadzības gadījumā pievienojot nosacījumus, vai nepieņemamību, pamatojumā norādot iemeslus.

3.   Lai ieviestu ekspluatācijā izvērtējumā izskatītās izmaiņas, ir nepieciešams kompetento iestāžu apstiprinājums.

11. pants

Kvalificētās struktūras

1.   Ja kompetentā iestāde nolemj deleģēt kvalificētai struktūrai drošības regulatīvā audita vai izvērtējumu veikšanu saskaņā ar šo regulu, tā pārliecinās, ka kritērijos, kas izmantoti, lai atlasītu šo iestādi starp citām struktūrām, kuras ir kvalificētas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 3. pantu un Regulas (EK) Nr. 216/2008 13. pantu, ir iekļautas šādas prasības:

| a) | kvalificētajai struktūrai ir iepriekšēja pieredze drošības novērtēšanā aviācijas struktūrās; |
| --- | --- |

a)

kvalificētajai struktūrai ir iepriekšēja pieredze drošības novērtēšanā aviācijas struktūrās;

| b) | kvalificētā struktūra nav vienlaicīgi iesaistīta attiecīgās organizācijas iekšējās darbībās attiecībā uz drošības vai kvalitātes pārvaldības sistēmām; |
| --- | --- |

b)

kvalificētā struktūra nav vienlaicīgi iesaistīta attiecīgās organizācijas iekšējās darbībās attiecībā uz drošības vai kvalitātes pārvaldības sistēmām;

| c) | visi darbinieki, kas piedalās drošības regulatīvā audita vai izvērtējumu veikšanā, ir atbilstoši apmācīti un pienācīgi kvalificēti un atbilst šīs regulas 12. panta 3. punktā minētajiem kvalifikācijas kritērijiem. |
| --- | --- |

c)

visi darbinieki, kas piedalās drošības regulatīvā audita vai izvērtējumu veikšanā, ir atbilstoši apmācīti un pienācīgi kvalificēti un atbilst šīs regulas 12. panta 3. punktā minētajiem kvalifikācijas kritērijiem.

2.   Kvalificētā struktūra piekrīt iespējai, ka kompetentā iestāde vai jebkura cita struktūra, kas darbojas tās vārdā, var veikt tajā auditu.

3.   Kompetentās iestādes administrē to kvalificēto struktūru reģistrus, kuras to vārdā ir pilnvarotas veikt drošības regulatīvu auditu vai izvērtējumus. Šādos reģistros dokumentē atbilstību prasībām, kas iekļautas 1. punktā.

12. pants

Drošības uzraudzības iespējas

1.   Dalībvalstis un Komisija nodrošina, lai kompetentajām iestādēm būtu nepieciešamās iespējas nodrošināt drošības uzraudzību visās organizācijās, kas darbojas to pārraudzībā, tostarp pietiekami resursi šajā regulā minēto darbību veikšanai.

2.   Kompetentās iestādes veic un reizi divos gados atjaunina to cilvēkresursu novērtējumu, kas nepieciešami drošības uzraudzības funkciju veikšanai, pamatojoties uz analīzi par procesiem, ko paredz šī regula, un to piemērošanu.

3.   Kompetentās iestādes nodrošina, lai visas personas, kas iesaistītas drošības uzraudzības darbībās, būtu kompetentas nepieciešamās funkcijas veikšanā. Šim nolūkam tās:

| a) | definē un dokumentē izglītības un mācību līmeni, tehniskās un darbības zināšanas, pieredzi un kvalifikāciju, kas saistāma ar visu to amatpersonu pienākumiem, kuras ir iesaistītas drošības uzraudzības darbībās šo iestāžu struktūrā; |
| --- | --- |

a)

definē un dokumentē izglītības un mācību līmeni, tehniskās un darbības zināšanas, pieredzi un kvalifikāciju, kas saistāma ar visu to amatpersonu pienākumiem, kuras ir iesaistītas drošības uzraudzības darbībās šo iestāžu struktūrā;

| b) | nodrošina īpašas mācības tiem, kuri iesaistīti drošības uzraudzības darbībās šo iestāžu struktūrā; |
| --- | --- |

b)

nodrošina īpašas mācības tiem, kuri iesaistīti drošības uzraudzības darbībās šo iestāžu struktūrā;

| c) | nodrošina, lai personāls, kas izvēlēts drošības regulatīvā audita veikšanai, tostarp auditu veicošie darbinieki no kvalificētajām iestādēm, atbilstu konkrētajiem kvalifikācijas kritērijiem, ko noteikusi kompetentā iestāde. Kritērijos ņem vērā:






  i) | zināšanas un izpratni par prasībām attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumiem, ATFM, ASM un citām tīkla funkcijām, par ko var veikt drošības regulatīvo auditu; |
| --- | --- | --- |

c)

nodrošina, lai personāls, kas izvēlēts drošības regulatīvā audita veikšanai, tostarp auditu veicošie darbinieki no kvalificētajām iestādēm, atbilstu konkrētajiem kvalifikācijas kritērijiem, ko noteikusi kompetentā iestāde. Kritērijos ņem vērā:

i)

zināšanas un izpratni par prasībām attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumiem, ATFM, ASM un citām tīkla funkcijām, par ko var veikt drošības regulatīvo auditu;

| ii) | novērtēšanas līdzekļu izmantošanas pakāpi; |
| --- | --- |

ii)

novērtēšanas līdzekļu izmantošanas pakāpi;

| iii) | audita veikšanai nepieciešamās prasmes; |
| --- | --- |

iii)

audita veikšanai nepieciešamās prasmes;

| iv) | pierādījumus par auditoru kompetenci, kas noteikta vērtējumā vai citiem pieņemamiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

iv)

pierādījumus par auditoru kompetenci, kas noteikta vērtējumā vai citiem pieņemamiem līdzekļiem.

13. pants

Drošības vadlīnijas

1.   Kompetentās iestādes izdod drošības vadlīnijas, ja tās konstatē, ka funkcionālajā sistēmā ir kāds drošību apdraudošs elements, kam vajadzīga tūlītēja rīcība.

2.   Drošības vadlīnijas nosūta attiecīgajām organizācijām un tajās iekļauj vismaz šādu informāciju:

| a) | drošību apdraudošā elementa identifikāciju; |
| --- | --- |

a)

drošību apdraudošā elementa identifikāciju;

| b) | apdraudētās funkcionālās sistēmas identifikāciju; |
| --- | --- |

b)

apdraudētās funkcionālās sistēmas identifikāciju;

| c) | nepieciešamās darbības un to pamatojumu; |
| --- | --- |

c)

nepieciešamās darbības un to pamatojumu;

| d) | termiņu, kādā ar nepieciešamajām darbībām jānodrošina atbilstība drošības vadlīnijām; |
| --- | --- |

d)

termiņu, kādā ar nepieciešamajām darbībām jānodrošina atbilstība drošības vadlīnijām;

| e) | spēkā stāšanās datumu. |
| --- | --- |

e)

spēkā stāšanās datumu.

3.   Kompetentās iestādes nosūta drošības vadlīniju kopiju aģentūrai un jebkurām citām saistītām kompetentām iestādēm, jo īpaši tām, kas iesaistītas attiecīgās funkcionālās sistēmas drošības uzraudzībā, un Komisijai.

4.   Kompetentās iestādes pārbauda, kā tiek ievērotas piemērojamās drošības vadlīnijas.

14. pants

Drošības uzraudzības reģistri

Kompetentās iestādes uztur atbilstošus reģistrus un nodrošina tiem piekļuvi saistībā ar drošības uzraudzības procesiem, tostarp visu drošības regulatīvo auditu ziņojumiem un citiem ar drošību saistītiem reģistriem, kas attiecas uz sertifikātiem, norīkošanu, izmaiņu drošības uzraudzību, drošības vadlīnijām un kvalificēto struktūru piesaistīšanu.

15. pants

Drošības uzraudzības ziņojumi

1.   Kompetentās iestādes ik gadu ziņo par drošības uzraudzības darbībām saskaņā ar šo regulu. Gada drošības uzraudzības ziņojumā iekļauj arī šādu informāciju:

| a) | kompetentās iestādes organizatorisko struktūru un procedūras; |
| --- | --- |

a)

kompetentās iestādes organizatorisko struktūru un procedūras;

| b) | gaisa telpu, kas atrodas to dalībvalstu atbildībā, kuras izveidojušas vai izraudzījušas šo kompetento iestādi, ja attiecināms, un organizācijas, kas atrodas minētās kompetentās iestādes uzraudzībā; |
| --- | --- |

b)

gaisa telpu, kas atrodas to dalībvalstu atbildībā, kuras izveidojušas vai izraudzījušas šo kompetento iestādi, ja attiecināms, un organizācijas, kas atrodas minētās kompetentās iestādes uzraudzībā;

| c) | kvalificētās struktūras, kas pilnvarotas veikt drošības regulatīvo auditu; |
| --- | --- |

c)

kvalificētās struktūras, kas pilnvarotas veikt drošības regulatīvo auditu;

| d) | kompetentās iestādes rīcībā esošo resursu līmeņus; |
| --- | --- |

d)

kompetentās iestādes rīcībā esošo resursu līmeņus;

| e) | jebkurus drošības jautājumus, kas apzināti drošības uzraudzības procesos, kurus organizē kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

e)

jebkurus drošības jautājumus, kas apzināti drošības uzraudzības procesos, kurus organizē kompetentā iestāde.

2.   Dalībvalstis izmanto savu kompetento iestāžu sagatavotos ziņojumus, iesniedzot Komisijai gada ziņojumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 549/2004 12. pantā.

Drošības uzraudzības gada ziņojumus nodod attiecīgo dalībvalstu rīcībā funkcionālo gaisa telpas bloku gadījumā, kā arī aģentūrai un tām programmām vai pasākumiem, ko īsteno atbilstoši starptautiskajiem noteikumiem, par kuriem panākta vienošanās, lai uzraudzītu aeronavigācijas pakalpojumu, ATFM, ASM un citu tīkla funkciju drošības uzraudzības īstenošanu vai veiktu tās auditu.

16. pants

Informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm

Kompetentās iestādes veic pasākumus ciešai sadarbībai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 10. un 15. pantu un Regulas (EK) Nr. 550/2004 2. panta 4. punktu un apmainās ar jebkuru atbilstošu informāciju, lai nodrošinātu visu to organizāciju drošības uzraudzību, kuras sniedz pārrobežu pakalpojumus vai veic pārrobežu funkcijas.

17. pants

Pārejas noteikumi

1.   Darbības, kas sāktas pirms šīs regulas spēkā stāšanās, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1315/2007, pārvalda atbilstoši šai regulai.

2.   Dalībvalsts iestāde, kura bija atbildīga par to organizāciju drošības uzraudzību, kuru kompetentā iestāde saskaņā ar 3. pantu ir aģentūra, nodod aģentūrai šo organizāciju drošības uzraudzības funkciju 12 mēnešu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas, izņemot tīkla pārvaldnieka drošības uzraudzības gadījumu, kurā iespējamā funkciju nodošana Komisijai, kurai palīdz aģentūra, tiek veikta šīs regulas spēkā stāšanās dienā.

18. pants

Atcelšana

Regulu (EK) Nr. 1315/2007 atceļ.

19. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 691/2010

Regulas (ES) Nr. 691/2010 IV pielikuma 1.1. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

| “e) | NSA drošības ziņojumi, kas minēti Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1034/2011 (10) 7., 8. un 14. pantā, kā arī NSA ziņojumi par konstatēto drošības trūkumu novēršanu, uz kuriem attiecas koriģējošie rīcības plāni; |
| --- | --- |

“e)

NSA drošības ziņojumi, kas minēti Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1034/2011 (10) 7., 8. un 14. pantā, kā arī NSA ziņojumi par konstatēto drošības trūkumu novēršanu, uz kuriem attiecas koriģējošie rīcības plāni;

20. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 17. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 96, 31.3.2004., 10. lpp.

1

(2)  OV L 96, 31.3.2004., 20. lpp.

2

(3)  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

3

(4)  OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.

4

(5)  OV L 291, 9.11.2007., 16. lpp.

5

(6)  OV L 96, 31.3.2004., 26. lpp.

6

(7)  OV L 185, 15.7.2011., 1. lpp.

7

(8)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 23. lpp.

8

Oficiālā Vēstneša

(9)  OV L 201, 3.8.2010., 1. lpp.

9

(10)  OV L 271, 18.10.2011., 15. lpp.”

10

---

| 18.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 271/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 271/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1035/2011

(2011. gada 17. oktobris),

ar ko nosaka kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai un groza Regulas (EK) Nr. 482/2008 un (ES) Nr. 691/2010

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Pakalpojumu sniegšanas regula) (1) un jo īpaši tās 4., 6. un 7. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (2), un jo īpaši tās 8.b panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 Komisijai ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (aģentūra) palīdzību ir jāpieņem īstenošanas noteikumi, lai visā Savienībā nodrošinātu gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu (ATM/ANS) sniegšanu. Minētās regulas 8.b panta 6. punktā ir noteikts, ka minēto īstenošanas noteikumu pamatā ir jābūt regulām, kas pieņemtas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulas (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (3), 5. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 Komisijai ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (aģentūra) palīdzību ir jāpieņem īstenošanas noteikumi, lai visā Savienībā nodrošinātu gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu (ATM/ANS) sniegšanu. Minētās regulas 8.b panta 6. punktā ir noteikts, ka minēto īstenošanas noteikumu pamatā ir jābūt regulām, kas pieņemtas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulas (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (3), 5. panta 3. punktam.

| (2) | Uz aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu Savienībā ir attiecināma sertifikācija, ko veic dalībvalstis vai aģentūra. Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem, kas atbilst kopīgajām prasībām, būtu jāizdod sertifikāts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. pantu un Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.b panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Uz aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu Savienībā ir attiecināma sertifikācija, ko veic dalībvalstis vai aģentūra. Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem, kas atbilst kopīgajām prasībām, būtu jāizdod sertifikāts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. pantu un Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.b panta 2. punktu.

| (3) | Kopīgo prasību piemērošana, kas noteiktas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 6. pantu un Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.b pantu, nedrīkst ierobežot dalībvalstu suverenitāti pār to gaisa telpu un dalībvalstu prasības attiecībā uz sabiedrisko kārtību, sabiedrības drošības un aizsardzības jautājumiem, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 549/2004 13. pantā. Kopīgajām prasībām nevajadzētu attiekties uz militārām operācijām un mācībām, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 549/2004 1. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 216/2008 1. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(3)

Kopīgo prasību piemērošana, kas noteiktas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 6. pantu un Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.b pantu, nedrīkst ierobežot dalībvalstu suverenitāti pār to gaisa telpu un dalībvalstu prasības attiecībā uz sabiedrisko kārtību, sabiedrības drošības un aizsardzības jautājumiem, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 549/2004 13. pantā. Kopīgajām prasībām nevajadzētu attiekties uz militārām operācijām un mācībām, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 549/2004 1. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 216/2008 1. panta 2. punktā.

| (4) | Definējot kopīgās prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai, ir pienācīgi jāņem vērā aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju juridiskais statuss dalībvalstīs. Turklāt, ja organizācija veic citas darbības, kas nav aeronavigācijas pakalpojumu sniegšana, kopīgajām prasībām nevajadzētu attiekties uz šīm citām darbībām vai resursiem, kas piešķirti šīm darbībām, kuras nav aeronavigācijas pakalpojumu sniegšana, ja vien nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

(4)

Definējot kopīgās prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai, ir pienācīgi jāņem vērā aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju juridiskais statuss dalībvalstīs. Turklāt, ja organizācija veic citas darbības, kas nav aeronavigācijas pakalpojumu sniegšana, kopīgajām prasībām nevajadzētu attiekties uz šīm citām darbībām vai resursiem, kas piešķirti šīm darbībām, kuras nav aeronavigācijas pakalpojumu sniegšana, ja vien nav noteikts citādi.

| (5) | Kopīgās prasības aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem ir jāpiemēro proporcionāli riskiem, kas saistīti ar katras darbības konkrētajām iezīmēm, piemēram, apkalpoto operāciju skaitu un/vai raksturu un pazīmēm. Ja kādi aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji izvēlas neizmantot iespēju sniegt pārrobežu pakalpojumus vienotajā Eiropas gaisa telpā, kompetentai iestādei ir tiesības attiecīgi atļaut šiem pakalpojuma sniedzējiem proporcionāli ievērot dažas vispārīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā un dažas konkrētas prasības gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanā. Līdz ar to sertifikātam pievienotajiem nosacījumiem ir jāatspoguļo atkāpes raksturs un apjoms. |
| --- | --- |

(5)

Kopīgās prasības aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem ir jāpiemēro proporcionāli riskiem, kas saistīti ar katras darbības konkrētajām iezīmēm, piemēram, apkalpoto operāciju skaitu un/vai raksturu un pazīmēm. Ja kādi aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji izvēlas neizmantot iespēju sniegt pārrobežu pakalpojumus vienotajā Eiropas gaisa telpā, kompetentai iestādei ir tiesības attiecīgi atļaut šiem pakalpojuma sniedzējiem proporcionāli ievērot dažas vispārīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā un dažas konkrētas prasības gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanā. Līdz ar to sertifikātam pievienotajiem nosacījumiem ir jāatspoguļo atkāpes raksturs un apjoms.

| (6) | Lai nodrošinātu sertificēšanas sistēmas pareizu funkcionēšanu, dalībvalstīm saistībā ar gada ziņojumiem ir jāiesniedz Komisijai un aģentūrai visa attiecīgā informācija par atkāpēm, ko piešķīrušas to kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu sertificēšanas sistēmas pareizu funkcionēšanu, dalībvalstīm saistībā ar gada ziņojumiem ir jāiesniedz Komisijai un aģentūrai visa attiecīgā informācija par atkāpēm, ko piešķīrušas to kompetentās iestādes.

| (7) | Dažādu veidu aeronavigācijas pakalpojumiem nav obligāti jāatbilst vienām un tām pašām prasībām. Tādēļ ir svarīgi pielāgot kopīgās prasības katra darbības veida īpatnībām. |
| --- | --- |

(7)

Dažādu veidu aeronavigācijas pakalpojumiem nav obligāti jāatbilst vienām un tām pašām prasībām. Tādēļ ir svarīgi pielāgot kopīgās prasības katra darbības veida īpatnībām.

| (8) | Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem ir jābūt atbildīgiem par atbilstības pierādīšanu piemērojamajām kopīgajām prasībām sertifikāta derīguma periodā un attiecībā uz visiem tajā iekļautajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(8)

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem ir jābūt atbildīgiem par atbilstības pierādīšanu piemērojamajām kopīgajām prasībām sertifikāta derīguma periodā un attiecībā uz visiem tajā iekļautajiem pakalpojumiem.

| (9) | Lai nodrošinātu kopīgo prasību efektīvu piemērošanu, ir jāizveido regulāras uzraudzības un pārbaudes sistēma par atbilstību šīm kopīgajām prasībām un nosacījumiem, kas iekļauti sertifikātā. Kompetentajai iestādei pirms sertifikāta izdošanas ir jāizvērtē pakalpojuma sniedzēja piemērotība un jānovērtē aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju pastāvīgā atbilstība, un to šī iestāde katru gadu apliecina. Līdz ar to, pamatojoties uz risku novērtējumu, tai katru gadu ir jāizstrādā un jāatjaunina indikatīva pārbaužu programma, kas aptver visus sertificētos pakalpojuma sniedzējus. Programmā jābūt iespējai saprātīgā termiņā pārbaudīt visas atbilstošās aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju rīcības daļas. Novērtējot izvēlēto gaisa satiksmes pakalpojumu un meteoroloģisko pakalpojumu sniedzēju atbilstību, kompetentajai iestādei ir jābūt tiesībām pārbaudīt attiecīgās prasības, kas izriet no konkrētās dalībvalsts starptautiskajām saistībām. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu kopīgo prasību efektīvu piemērošanu, ir jāizveido regulāras uzraudzības un pārbaudes sistēma par atbilstību šīm kopīgajām prasībām un nosacījumiem, kas iekļauti sertifikātā. Kompetentajai iestādei pirms sertifikāta izdošanas ir jāizvērtē pakalpojuma sniedzēja piemērotība un jānovērtē aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju pastāvīgā atbilstība, un to šī iestāde katru gadu apliecina. Līdz ar to, pamatojoties uz risku novērtējumu, tai katru gadu ir jāizstrādā un jāatjaunina indikatīva pārbaužu programma, kas aptver visus sertificētos pakalpojuma sniedzējus. Programmā jābūt iespējai saprātīgā termiņā pārbaudīt visas atbilstošās aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju rīcības daļas. Novērtējot izvēlēto gaisa satiksmes pakalpojumu un meteoroloģisko pakalpojumu sniedzēju atbilstību, kompetentajai iestādei ir jābūt tiesībām pārbaudīt attiecīgās prasības, kas izriet no konkrētās dalībvalsts starptautiskajām saistībām.

| (10) | Citu valstu uzraudzības iestāžu speciālistu veiktajam salīdzinošam vērtējumam tālāk jāattīsta kopīga pieeja aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju uzraudzībai visā Savienībā. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un aģentūru var organizēt šādus kopīgi veiktus izvērtējumus, kas ir jāsaskaņo ar darbībām, kuras tiek veiktas atbilstoši Regulas (EK) Nr. 216/2008 24. un 54. pantam un jebkurām citām starptautiskām pārraudzības un uzraudzības programmām. Tā tiktu novērsta dublēšanās darbā. Lai nodrošinātu pieredzes un paraugprakses apmaiņu kopīgi veikto izvērtējumu laikā, vislabāk būtu, ja piesaistītu speciālistus no kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

(10)

Citu valstu uzraudzības iestāžu speciālistu veiktajam salīdzinošam vērtējumam tālāk jāattīsta kopīga pieeja aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju uzraudzībai visā Savienībā. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un aģentūru var organizēt šādus kopīgi veiktus izvērtējumus, kas ir jāsaskaņo ar darbībām, kuras tiek veiktas atbilstoši Regulas (EK) Nr. 216/2008 24. un 54. pantam un jebkurām citām starptautiskām pārraudzības un uzraudzības programmām. Tā tiktu novērsta dublēšanās darbā. Lai nodrošinātu pieredzes un paraugprakses apmaiņu kopīgi veikto izvērtējumu laikā, vislabāk būtu, ja piesaistītu speciālistus no kompetentās iestādes.

| (11) | Eurocontrol ir izstrādājusi drošības normatīvās prasības (ESARR), kam ir bijusi vislielākā nozīme gaisa satiksmes pakalpojumu drošā sniegšanā. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 550/2004 Komisijai ir jāapzina un jāiekļauj attiecīgie ESARR noteikumi Savienības regulās. Komisijas 2005. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai (4), iekļautie ESARR ir pamatā šiem īstenošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

(11)

Eurocontrol ir izstrādājusi drošības normatīvās prasības (ESARR), kam ir bijusi vislielākā nozīme gaisa satiksmes pakalpojumu drošā sniegšanā. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 550/2004 Komisijai ir jāapzina un jāiekļauj attiecīgie ESARR noteikumi Savienības regulās. Komisijas 2005. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai (4), iekļautie ESARR ir pamatā šiem īstenošanas noteikumiem.

| (12) | Pieņemot Regulu (EK) Nr. 2096/2005, Komisija secināja, ka ATM nav nepieciešams atkārtot ESARR 2 noteikumus par pārskatu sniegšanu un drošības notikumu novērtēšanu, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regula (ES) Nr. 996/2010 par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu un novēršanu civilajā aviācijā un ar ko atceļ Direktīvu 94/56/EK (5), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. jūnija Direktīva 2003/42/EK attiecībā uz ziņošanu par notikumiem civilajā aviācijā (6). Tomēr ir jāievieš jauni noteikumi par drošības notikumiem, lai uzdotu kompetentai iestādei, kā definēts šajā regulā, pārliecināties, vai gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji un arī sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojumu sniedzēji atbilst prasībām, kas nepieciešamas, lai aptvertu pārskatu sniegšanu par šiem notikumiem un to novērtēšanu. |
| --- | --- |

(12)

Pieņemot Regulu (EK) Nr. 2096/2005, Komisija secināja, ka ATM nav nepieciešams atkārtot ESARR 2 noteikumus par pārskatu sniegšanu un drošības notikumu novērtēšanu, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regula (ES) Nr. 996/2010 par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu un novēršanu civilajā aviācijā un ar ko atceļ Direktīvu 94/56/EK (5), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. jūnija Direktīva 2003/42/EK attiecībā uz ziņošanu par notikumiem civilajā aviācijā (6). Tomēr ir jāievieš jauni noteikumi par drošības notikumiem, lai uzdotu kompetentai iestādei, kā definēts šajā regulā, pārliecināties, vai gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji un arī sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojumu sniedzēji atbilst prasībām, kas nepieciešamas, lai aptvertu pārskatu sniegšanu par šiem notikumiem un to novērtēšanu.

| (13) | Jo īpaši ir jāatzīst, ka, pirmkārt, drošības pārvaldība ir aeronavigācijas pakalpojumu funkcija, kas nodrošina visu drošības risku apzināšanu, novērtēšanu un pienācīgu mazināšanu, un, otrkārt, ka formāla un sistemātiska pieeja drošības pārvaldībai un pārvaldības sistēmām, tiecoties pēc vispārējas sistēmiskas pieejas, redzamā un izsekojamā veidā optimizēs ieguvumus drošības jomā. Aģentūrai ir padziļināti jānovērtē šajā regulā paredzētās drošības prasības un jāintegrē tās kopējā regulatīvā struktūrā attiecībā uz civilās aviācijas drošību. |
| --- | --- |

(13)

Jo īpaši ir jāatzīst, ka, pirmkārt, drošības pārvaldība ir aeronavigācijas pakalpojumu funkcija, kas nodrošina visu drošības risku apzināšanu, novērtēšanu un pienācīgu mazināšanu, un, otrkārt, ka formāla un sistemātiska pieeja drošības pārvaldībai un pārvaldības sistēmām, tiecoties pēc vispārējas sistēmiskas pieejas, redzamā un izsekojamā veidā optimizēs ieguvumus drošības jomā. Aģentūrai ir padziļināti jānovērtē šajā regulā paredzētās drošības prasības un jāintegrē tās kopējā regulatīvā struktūrā attiecībā uz civilās aviācijas drošību.

| (14) | Kamēr aģentūra nebūs izstrādājusi projektu īstenošanas pasākumiem, kas transponē attiecīgos Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartus Savienības īstenošanas pasākumos, pieņemamos atbilstības nodrošināšanas līdzekļos, sertificēšanas specifikācijās un vadlīniju materiālos, aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem ir jādarbojas, ievērojot attiecīgos ICAO standartus. Lai atvieglinātu aeronavigācijas pakalpojumu pārrobežu sniegšanu un līdz brīdim, kamēr tiks pabeigts aģentūras darbs, izstrādājot attiecīgos ICAO standartu transponēšanas pasākumus, dalībvalstīm, Komisijai un aģentūrai, kas attiecīgā gadījumā rīkojas ciešā sadarbībā ar Eurocontrol, ir jāveic darbs, lai mazinātu atšķirības, par kurām paziņojušas dalībvalstis, piemērodamas ICAO standartus aeronavigācijas pakalpojumu jomā, lai nodrošinātu kopīgus standartus starp dalībvalstīm vienotā Eiropas gaisa telpā. |
| --- | --- |

(14)

Kamēr aģentūra nebūs izstrādājusi projektu īstenošanas pasākumiem, kas transponē attiecīgos Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartus Savienības īstenošanas pasākumos, pieņemamos atbilstības nodrošināšanas līdzekļos, sertificēšanas specifikācijās un vadlīniju materiālos, aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem ir jādarbojas, ievērojot attiecīgos ICAO standartus. Lai atvieglinātu aeronavigācijas pakalpojumu pārrobežu sniegšanu un līdz brīdim, kamēr tiks pabeigts aģentūras darbs, izstrādājot attiecīgos ICAO standartu transponēšanas pasākumus, dalībvalstīm, Komisijai un aģentūrai, kas attiecīgā gadījumā rīkojas ciešā sadarbībā ar Eurocontrol, ir jāveic darbs, lai mazinātu atšķirības, par kurām paziņojušas dalībvalstis, piemērodamas ICAO standartus aeronavigācijas pakalpojumu jomā, lai nodrošinātu kopīgus standartus starp dalībvalstīm vienotā Eiropas gaisa telpā.

| (15) | Atšķirīgie valstu noteikumi attiecībā uz atbildību nedrīkst liegt aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem slēgt līgumus par pakalpojumu pārrobežu sniegšanu, tiklīdz aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji ir iedibinājuši kārtību zaudējumu segšanai, kas izriet no piemērojamo tiesību aktu uzliktajām saistībām. Izmantotajai metodei būtu jāatbilst valstu tiesību aktu prasībām. Dalībvalstīm, kas ļauj sniegt aeronavigācijas pakalpojumus visā gaisa telpā, kas atrodas to atbildībā, vai tās daļā bez sertificēšanas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 550/2004, ir jāsedz šo aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju saistības. |
| --- | --- |

(15)

Atšķirīgie valstu noteikumi attiecībā uz atbildību nedrīkst liegt aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem slēgt līgumus par pakalpojumu pārrobežu sniegšanu, tiklīdz aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji ir iedibinājuši kārtību zaudējumu segšanai, kas izriet no piemērojamo tiesību aktu uzliktajām saistībām. Izmantotajai metodei būtu jāatbilst valstu tiesību aktu prasībām. Dalībvalstīm, kas ļauj sniegt aeronavigācijas pakalpojumus visā gaisa telpā, kas atrodas to atbildībā, vai tās daļā bez sertificēšanas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 550/2004, ir jāsedz šo aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju saistības.

| (16) | Aģentūrai ir papildus jāizvērtē šīs regulas noteikumi, jo īpaši tie, kas attiecas uz to izmaiņu drošības novērtēšanu, kas notikušas sertificēto organizāciju sniegto aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā, kā arī uz inženiertehnisko un tehnisko personālu un atzinuma sniegšanu, lai pielāgotu izmaiņas kopējai sistēmas metodikai, ņemot vērā šo noteikumu integrēšanu nākotnes kopējā reglamentācijas struktūrā attiecībā uz civilās aviācijas drošību un pieredzi, ko drošības uzraudzības jomā guvušas iesaistītās personas un kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

(16)

Aģentūrai ir papildus jāizvērtē šīs regulas noteikumi, jo īpaši tie, kas attiecas uz to izmaiņu drošības novērtēšanu, kas notikušas sertificēto organizāciju sniegto aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā, kā arī uz inženiertehnisko un tehnisko personālu un atzinuma sniegšanu, lai pielāgotu izmaiņas kopējai sistēmas metodikai, ņemot vērā šo noteikumu integrēšanu nākotnes kopējā reglamentācijas struktūrā attiecībā uz civilās aviācijas drošību un pieredzi, ko drošības uzraudzības jomā guvušas iesaistītās personas un kompetentās iestādes.

| (17) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (gaisa telpas regula) (7) ir noteikts, ka jāizveido specifiskas funkcijas, tā sauktās tīkla funkcijas, lai nodrošinātu gaisa telpas un nepietiekamo resursu optimālu izmantojumu, vienlaikus gaisa telpas izmantotājiem darot iespējamu maksimālu piekļuvi gaisa telpai, kā arī nodrošinot, ka gaisa telpas izmantotāji var izmantot vēlamās trajektorijas. Kā noteikts Regulā (EK) Nr. 551/2004, Komisijas 2011. gada 7. jūlija Regulā (ES) Nr. 677/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010 (8), ir paredzētas tiesības, pienākumi un atbildība, kas jāuzņemas struktūrai, kas iesaistīta minēto funkciju pildīšanā. |
| --- | --- |

(17)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (gaisa telpas regula) (7) ir noteikts, ka jāizveido specifiskas funkcijas, tā sauktās tīkla funkcijas, lai nodrošinātu gaisa telpas un nepietiekamo resursu optimālu izmantojumu, vienlaikus gaisa telpas izmantotājiem darot iespējamu maksimālu piekļuvi gaisa telpai, kā arī nodrošinot, ka gaisa telpas izmantotāji var izmantot vēlamās trajektorijas. Kā noteikts Regulā (EK) Nr. 551/2004, Komisijas 2011. gada 7. jūlija Regulā (ES) Nr. 677/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010 (8), ir paredzētas tiesības, pienākumi un atbildība, kas jāuzņemas struktūrai, kas iesaistīta minēto funkciju pildīšanā.

| (18) | Lai noteiktu tīkla funkciju izpilde norisinātos droši, attiecībā uz iesaistīto struktūru ir jāpiemēro zināmas prasības. Šo prasību nolūks ir nodrošināt, ka struktūra vai organizācija darbojas droši, un tās ir noteiktas Regulas (ES) Nr. 677/2011 VI pielikumā. Šīs ir organizācijām noteiktās drošības prasības, kuras ir ļoti līdzīgas vispārējām prasībām par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu, kas noteiktas šīs regulas I pielikumā, bet pielāgotas ar tīkla funkcijām saistītajai atbildībai drošības jomā. |
| --- | --- |

(18)

Lai noteiktu tīkla funkciju izpilde norisinātos droši, attiecībā uz iesaistīto struktūru ir jāpiemēro zināmas prasības. Šo prasību nolūks ir nodrošināt, ka struktūra vai organizācija darbojas droši, un tās ir noteiktas Regulas (ES) Nr. 677/2011 VI pielikumā. Šīs ir organizācijām noteiktās drošības prasības, kuras ir ļoti līdzīgas vispārējām prasībām par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu, kas noteiktas šīs regulas I pielikumā, bet pielāgotas ar tīkla funkcijām saistītajai atbildībai drošības jomā.

| (19) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 2096/2005 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(19)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 2096/2005 būtu jāatceļ.

| (20) | Ir jāgroza Komisijas 2008. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 482/2008, ar kuru izveido programmatūras drošības garantiju sistēmu, kas jāīsteno aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, un ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 2096/2005 II pielikumu (9), un Komisijas 2010. gada 29. jūlija Regula (ES) Nr. 691/2010, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai (10), lai tās pielāgotu šai regulai. |
| --- | --- |

(20)

Ir jāgroza Komisijas 2008. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 482/2008, ar kuru izveido programmatūras drošības garantiju sistēmu, kas jāīsteno aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, un ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 2096/2005 II pielikumu (9), un Komisijas 2010. gada 29. jūlija Regula (ES) Nr. 691/2010, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai (10), lai tās pielāgotu šai regulai.

| (21) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Vienotās gaisa telpas komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. pantu, |
| --- | --- |

(21)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Vienotās gaisa telpas komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šī regula nosaka kopīgās prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai.

Tomēr, ja vien I vai II pielikumā nav noteikts citādi, šīs kopīgās prasības nepiemēro:

| a) | darbībām, kas nav aeronavigācijas pakalpojumi, kurus sniedzis šādu pakalpojumu sniedzējs; |
| --- | --- |

a)

darbībām, kas nav aeronavigācijas pakalpojumi, kurus sniedzis šādu pakalpojumu sniedzējs;

| b) | resursiem, kas piešķirti darbībām, kas nav aeronavigācijas pakalpojumu sniegšana. |
| --- | --- |

b)

resursiem, kas piešķirti darbībām, kas nav aeronavigācijas pakalpojumu sniegšana.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. pantā un Regulas (EK) Nr. 216/2008 3. pantā. Tomēr definīciju “Sertifikāts”, kas minēta Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. panta 15. punktā, nepiemēro.

Piemēro arī šādas definīcijas:

| 1) | “speciālie aviācijas darbi” ir gaisa kuģa lidojums, kura laikā gaisa kuģis tiek izmantots specializētiem pakalpojumiem, piemēram, lauksaimniecībai, būvniecībai, fotografēšanai, topogrāfiskajai uzmērīšanai, novērošanai un patrulēšanai, meklēšanai un glābšanai vai avioreklāmai; |
| --- | --- |

1)

“speciālie aviācijas darbi” ir gaisa kuģa lidojums, kura laikā gaisa kuģis tiek izmantots specializētiem pakalpojumiem, piemēram, lauksaimniecībai, būvniecībai, fotografēšanai, topogrāfiskajai uzmērīšanai, novērošanai un patrulēšanai, meklēšanai un glābšanai vai avioreklāmai;

| 2) | “komerciāli gaisa pārvadājumi” ir gaisa kuģa lidojums pasažieru, kravas vai pasta pārvadāšanai par samaksu vai saskaņā ar nomu; |
| --- | --- |

2)

“komerciāli gaisa pārvadājumi” ir gaisa kuģa lidojums pasažieru, kravas vai pasta pārvadāšanai par samaksu vai saskaņā ar nomu;

| 3) | “funkcionāla sistēma” ir sistēmu, procedūru un cilvēkresursu kopums, kas saistībā ar ATM organizēts noteiktas funkcijas veikšanai; |
| --- | --- |

3)

“funkcionāla sistēma” ir sistēmu, procedūru un cilvēkresursu kopums, kas saistībā ar ATM organizēts noteiktas funkcijas veikšanai;

| 4) | “vispārējā aviācija” ir jebkurš gaisa kuģa lidojums, izņemot lidojumu, kas saistīts ar aviācijas speciālo darbu izpildi, vai komerciālu gaisa transporta lidojumu; |
| --- | --- |

4)

“vispārējā aviācija” ir jebkurš gaisa kuģa lidojums, izņemot lidojumu, kas saistīts ar aviācijas speciālo darbu izpildi, vai komerciālu gaisa transporta lidojumu;

| 5) | “valsts uzraudzības iestāde” ir struktūra vai struktūras, ko dalībvalstis izraudzījušas vai izveidojušas kā savu valsts uzraudzības iestādi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 4. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

5)

“valsts uzraudzības iestāde” ir struktūra vai struktūras, ko dalībvalstis izraudzījušas vai izveidojušas kā savu valsts uzraudzības iestādi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 4. panta 1. punktu;

| 6) | “apdraudējums” ir jebkurš stāvoklis, notikums vai apstāklis, kas varētu izraisīt nelaimes gadījumu; |
| --- | --- |

6)

“apdraudējums” ir jebkurš stāvoklis, notikums vai apstāklis, kas varētu izraisīt nelaimes gadījumu;

| 7) | “organizācija” ir struktūra, kas sniedz aeronavigācijas pakalpojumus; |
| --- | --- |

7)

“organizācija” ir struktūra, kas sniedz aeronavigācijas pakalpojumus;

| 8) | “ekspluatācijas organizācija” ir organizācija, kas atbild par tehnisko un inženierpakalpojumu sniegšanu un nodrošina gaisa satiksmes, sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojumus; |
| --- | --- |

8)

“ekspluatācijas organizācija” ir organizācija, kas atbild par tehnisko un inženierpakalpojumu sniegšanu un nodrošina gaisa satiksmes, sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojumus;

| 9) | “risks” ir apdraudējuma izraisīta notikuma ar bīstamām sekām vispārējas varbūtības vai atgadīšanās biežuma un seku nopietnības apvienojums; |
| --- | --- |

9)

“risks” ir apdraudējuma izraisīta notikuma ar bīstamām sekām vispārējas varbūtības vai atgadīšanās biežuma un seku nopietnības apvienojums;

| 10) | “drošības garantijas” ir visas plānotas un sistemātiski veiktas darbības, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu atbilstošu pārliecību, ka produkts, pakalpojums, organizācija vai funkcionālā sistēma ir pieņemamā vai pieļaujamā drošības līmenī; |
| --- | --- |

10)

“drošības garantijas” ir visas plānotas un sistemātiski veiktas darbības, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu atbilstošu pārliecību, ka produkts, pakalpojums, organizācija vai funkcionālā sistēma ir pieņemamā vai pieļaujamā drošības līmenī;

| 11) | “drošības mērķis” ir kvalitatīvs vai kvantitatīvs formulējums, ar kuru definē maksimālo biežumu vai varbūtību, kurā sagaidāms apdraudējums; |
| --- | --- |

11)

“drošības mērķis” ir kvalitatīvs vai kvantitatīvs formulējums, ar kuru definē maksimālo biežumu vai varbūtību, kurā sagaidāms apdraudējums;

| 12) | “drošības prasība” ir risku mazinoši līdzekļi, kā definēts riska mazināšanas stratēģijā, ar kuriem sasniedz konkrētu drošības mērķi, tai skaitā organizatoriskas, darbības, procedūras, funkcionālas, snieguma un sadarbspējas prasības vai vides raksturojumi; |
| --- | --- |

12)

“drošības prasība” ir risku mazinoši līdzekļi, kā definēts riska mazināšanas stratēģijā, ar kuriem sasniedz konkrētu drošības mērķi, tai skaitā organizatoriskas, darbības, procedūras, funkcionālas, snieguma un sadarbspējas prasības vai vides raksturojumi;

| 13) | “pakalpojumi” ir aeronavigācijas pakalpojumi vai šādu pakalpojumu kopums; |
| --- | --- |

13)

“pakalpojumi” ir aeronavigācijas pakalpojumi vai šādu pakalpojumu kopums;

| 14) | “Viseiropas aeronavigācijas pakalpojums” ir aeronavigācijas pakalpojums, kas izstrādāts un iedibināts visiem lietotājiem vairumā dalībvalstu vai visās dalībvalstīs un kuru var arī paplašināt, to darot pieejamu ārpus tās teritorijas gaisa telpas, uz kuru attiecas Līgums; |
| --- | --- |

14)

“Viseiropas aeronavigācijas pakalpojums” ir aeronavigācijas pakalpojums, kas izstrādāts un iedibināts visiem lietotājiem vairumā dalībvalstu vai visās dalībvalstīs un kuru var arī paplašināt, to darot pieejamu ārpus tās teritorijas gaisa telpas, uz kuru attiecas Līgums;

| 15) | “aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs” ir jebkura publiska vai privāta struktūra, kas sniedz aeronavigācijas pakalpojumus vispārējās nozīmes gaisa satiksmei, tostarp organizācija, kas iesniegusi pieteikumu sertifikāta saņemšanai šādu pakalpojumu sniegšanai. |
| --- | --- |

15)

“aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs” ir jebkura publiska vai privāta struktūra, kas sniedz aeronavigācijas pakalpojumus vispārējās nozīmes gaisa satiksmei, tostarp organizācija, kas iesniegusi pieteikumu sertifikāta saņemšanai šādu pakalpojumu sniegšanai.

3. pants

Par sertifikāciju atbildīgās kompetentās iestādes

1.   Šajā regulā par aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju sertifikāciju atbildīgā kompetentā iestāde ir:

| a) | attiecībā uz organizācijām, kuru galvenā darbības vieta un, ja ir, arī juridiskā adrese atrodas dalībvalsts teritorijā, – valsts uzraudzības iestāde, kuru ir izraudzījusi vai izveidojusi attiecīgā dalībvalsts; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz organizācijām, kuru galvenā darbības vieta un, ja ir, arī juridiskā adrese atrodas dalībvalsts teritorijā, – valsts uzraudzības iestāde, kuru ir izraudzījusi vai izveidojusi attiecīgā dalībvalsts;

| b) | attiecībā uz organizācijām, kuras sniedz aeronavigācijas pakalpojumus tādas teritorijas gaisa telpā, kur piemēro Līgumu, un kuru galvenā darbības vieta un, ja ir, arī juridiskā adrese atrodas ārpus teritorijas, uz ko attiecas Līguma noteikumi, – aģentūra; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz organizācijām, kuras sniedz aeronavigācijas pakalpojumus tādas teritorijas gaisa telpā, kur piemēro Līgumu, un kuru galvenā darbības vieta un, ja ir, arī juridiskā adrese atrodas ārpus teritorijas, uz ko attiecas Līguma noteikumi, – aģentūra;

| c) | attiecībā uz organizācijām, kas sniedz Viseiropas aeronavigācijas pakalpojumus tādas teritorijas gaisa telpā, kur piemēro Līgumu, – aģentūra. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz organizācijām, kas sniedz Viseiropas aeronavigācijas pakalpojumus tādas teritorijas gaisa telpā, kur piemēro Līgumu, – aģentūra.

2.   Par drošības uzraudzību atbildīgā kompetentā iestāde ir iestāde, kas noteikta saskaņā ar Komisijas Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 1034/2011 (11) 3. pantu.

4. pants

Sertifikātu piešķiršana

1.   Lai iegūtu aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai nepieciešamo sertifikātu, neskarot Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. panta 5. punkta prasības, organizācijām jāatbilst:

| a) | I pielikumā izklāstītajām vispārējām prasībām par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

a)

I pielikumā izklāstītajām vispārējām prasībām par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu;

| b) | papildu īpašajām prasībām, kas izklāstītas II līdz V pielikumā atbilstoši sniegtajam pakalpojumu veidam. |
| --- | --- |

b)

papildu īpašajām prasībām, kas izklāstītas II līdz V pielikumā atbilstoši sniegtajam pakalpojumu veidam.

2.   Kompetentā iestāde pārbauda organizācijas atbilstību kopīgajām prasībām, pirms tai izdod sertifikātu.

3.   Organizācijai ir jāatbilst kopīgajām prasībām ne vēlāk kā brīdī, kad tiek izdots sertifikāts saskaņā ar:

| a) | Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. pantu; |
| --- | --- |

a)

Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. pantu;

| b) | Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.b panta 2. punktu, 22.a panta b) un c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.b panta 2. punktu, 22.a panta b) un c) apakšpunktu.

5. pants

Atkāpes

1.   Atkāpjoties no 4. panta 1. punkta, daži aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji var izvēlēties neizmantot iespēju sniegt pārrobežu pakalpojumus un var atteikties no tiesībām uz savstarpējo atzīšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā.

Tādā gadījumā tie var pieteikties uz sertifikātu, kura darbība ir ierobežota tikai gaisa telpā, kura atrodas tās dalībvalsts atbildībā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. panta 2. punktā.

2.   Lai iesniegtu pieteikumu, kā minēts 1. punktā, gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzējam ir jāsniedz pakalpojumi vai jāplāno tos sniegt tikai attiecībā uz vienu vai vairākām šādām kategorijām:

| a) | speciālie aviācijas darbi; |
| --- | --- |

a)

speciālie aviācijas darbi;

| b) | vispārējā aviācija; |
| --- | --- |

b)

vispārējā aviācija;

| c) | komerciāli gaisa pārvadājumi, kas aprobežojas ar gaisa kuģi, kura maksimālā pacelšanās masa ir mazāka par 10 tonnām vai kurā ir mazāk nekā 20 pasažieru vietu; |
| --- | --- |

c)

komerciāli gaisa pārvadājumi, kas aprobežojas ar gaisa kuģi, kura maksimālā pacelšanās masa ir mazāka par 10 tonnām vai kurā ir mazāk nekā 20 pasažieru vietu;

| d) | komerciāli gaisa pārvadājumi ar mazāk nekā 10 000 operāciju gadā neatkarīgi no maksimālās pacelšanās masas un pasažieru vietu skaita, turklāt “operācijas” tiek skaitītas kā pacelšanās un nolaišanās darbību summa un aprēķinātas kā vidējais rādītājs iepriekšējos trijos gados. |
| --- | --- |

d)

komerciāli gaisa pārvadājumi ar mazāk nekā 10 000 operāciju gadā neatkarīgi no maksimālās pacelšanās masas un pasažieru vietu skaita, turklāt “operācijas” tiek skaitītas kā pacelšanās un nolaišanās darbību summa un aprēķinātas kā vidējais rādītājs iepriekšējos trijos gados.

Lai iesniegtu šādu pieteikumu, aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējam, kas nav gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzējs, ir nepieciešams bruto gada apgrozījums EUR 1 000 000 apmērā vai mazāk attiecībā uz pakalpojumiem, ko tas sniedz vai plāno sniegt.

Ja objektīvu, praktisku iemeslu dēļ aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs nevar nodrošināt pierādījumus par savu atbilstību šiem kvalifikācijas kritērijiem, kompetentā iestāde var pieņemt citus skaitļus vai prognozes attiecībā uz augšējām robežvērtībām, kas definētas pirmajā un otrajā daļā.

Iesniedzot minēto pieteikumu, aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs vienlaikus iesniedz kompetentajai iestādei attiecīgus pierādījumus par kvalifikācijas kritērijiem.

3.   Kompetentā iestāde var piešķirt īpašas atkāpes pieteikumu iesniedzējiem, kuri atbilst 1. punktā minētajiem kvalifikācijas kritērijiem, proporcionāli to ieguldījumam ATM gaisa telpā, kas atrodas attiecīgās dalībvalsts atbildībā.

Šīs atkāpes var attiekties tikai uz I pielikuma prasībām.

Tomēr saistībā ar šādām prasībām atkāpes piemērot nedrīkst:

| a) | tehniskā un darbības kompetence un iespējas (1. punkts); |
| --- | --- |

a)

tehniskā un darbības kompetence un iespējas (1. punkts);

| b) | drošības pārvaldība (3.1. punkts); |
| --- | --- |

b)

drošības pārvaldība (3.1. punkts);

| c) | cilvēkresursi (5. punkts); |
| --- | --- |

c)

cilvēkresursi (5. punkts);

| d) | aeronavigācijas pakalpojumu atklāta un pārskatāma sniegšana (8.1. punkts). |
| --- | --- |

d)

aeronavigācijas pakalpojumu atklāta un pārskatāma sniegšana (8.1. punkts).

4.   Papildus 3. punktā noteiktajām atkāpēm kompetentā iestāde var piešķirt atkāpes pieteikumu iesniedzējiem, kuri nodrošina lidojumu informācijas pakalpojumus lidlaukos, darbojoties regulāri ar ne vairāk kā vienu amata pozīciju katrā lidlaukā. Tā piešķir šīs atkāpes proporcionāli pieteikumu iesniedzēju ieguldījumam ATM gaisa telpā, kas atrodas attiecīgās dalībvalsts atbildībā.

Šīs atkāpes var attiekties tikai uz šādām II pielikuma 3. punkta prasībām:

| a) | atbildība par drošības pārvaldību un ārējie pakalpojumi, un piegādes (3.1.2. punkta b) un e) apakšpunkts); |
| --- | --- |

a)

atbildība par drošības pārvaldību un ārējie pakalpojumi, un piegādes (3.1.2. punkta b) un e) apakšpunkts);

| b) | drošības apsekojumi (3.1.3. punkta a) apakšpunkts); |
| --- | --- |

b)

drošības apsekojumi (3.1.3. punkta a) apakšpunkts);

| c) | drošības prasības attiecībā uz riska novērtējumu un mazināšanu, ņemot vērā izmaiņas (3.2. punkts). |
| --- | --- |

c)

drošības prasības attiecībā uz riska novērtējumu un mazināšanu, ņemot vērā izmaiņas (3.2. punkts).

5.   Atkāpes nevar piešķirt attiecībā uz III, IV vai V pielikuma prasībām.

6.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 II pielikumu kompetentā iestāde:

| a) | norāda atkāpes raksturu un apmēru nosacījumos, ko pievieno sertifikātam, minot arī juridisko pamatu; |
| --- | --- |

a)

norāda atkāpes raksturu un apmēru nosacījumos, ko pievieno sertifikātam, minot arī juridisko pamatu;

| b) | ierobežo sertifikāta derīgumu laikā, ja to uzskata par nepieciešamu uzraudzības nolūkos; |
| --- | --- |

b)

ierobežo sertifikāta derīgumu laikā, ja to uzskata par nepieciešamu uzraudzības nolūkos;

| c) | uzrauga, vai aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji arī turpmāk kvalificējas šīs atkāpes saņemšanai. |
| --- | --- |

c)

uzrauga, vai aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji arī turpmāk kvalificējas šīs atkāpes saņemšanai.

6. pants

Atbilstības pierādīšana

1.   Organizācijas nodrošina visus attiecīgos pierādījumus, lai pierādītu savu atbilstību piemērojamajām kopīgajām prasībām pēc kompetentās iestādes lūguma. Organizācijas var pilnā mērā izmantot esošos datus.

2.   Sertificēta organizācija informē kompetento iestādi par plānotām izmaiņām aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā, kas var ietekmēt atbilstību piemērojamajām kopīgajām prasībām vai nosacījumiem, kas pievienoti sertifikātam.

3.   Ja sertificēta organizācija vairs neatbilst piemērojamajām kopīgajām prasībām vai attiecīgā gadījumā nosacījumiem, kas pievienoti sertifikātam, kompetentā iestāde viena mēneša laikā pēc šādas neatbilstības konstatēšanas datuma pieprasa organizācijai īstenot korektīvus pasākumus.

Minēto lēmumu nekavējoties paziņo attiecīgajai organizācijai.

Kompetentā iestāde pārbauda, vai korektīvie pasākumi ir veikti, pirms tā paziņo par attiecīgās organizācijas apstiprināšanu.

Ja kompetentā iestāde atzīst, ka korektīvie pasākumi nav pienācīgi veikti grafikā, kas tika saskaņots ar organizāciju, tai jāveic atbilstoši izpildes nodrošināšanas pasākumi, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. panta 7. punktā un Regulas (EK) Nr. 216/2008 10. pantā, 22.a panta d) apakšpunktā, 25. un 68. pantā, vienlaikus ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību.

7. pants

Atbalsts atbilstības uzraudzībai

Organizācijas atvieglina kompetentās iestādes vai kvalificētās iestādes, kas rīkojas tās vārdā, veikto pārbaužu un apsekojumu norisi, tostarp objektu apmeklējumus un apmeklējumus bez iepriekšēja brīdinājuma.

Pilnvarotās personas ir tiesīgas veikt šādas darbības:

| a) | pārbaudīt attiecīgos ierakstus, datus, procedūras un visus citus materiālus, kas attiecas uz aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

a)

pārbaudīt attiecīgos ierakstus, datus, procedūras un visus citus materiālus, kas attiecas uz aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu;

| b) | kopēt vai veikt izrakstus no šiem dokumentiem, datiem, procedūrām un visiem citiem materiāliem; |
| --- | --- |

b)

kopēt vai veikt izrakstus no šiem dokumentiem, datiem, procedūrām un visiem citiem materiāliem;

| c) | uz vietas pieprasīt mutisku paskaidrojumu; |
| --- | --- |

c)

uz vietas pieprasīt mutisku paskaidrojumu;

| d) | iekļūt jebkurās attiecīgās telpās, zemes teritorijās vai transportlīdzekļos. |
| --- | --- |

d)

iekļūt jebkurās attiecīgās telpās, zemes teritorijās vai transportlīdzekļos.

Šādas pārbaudes un apsekojumus, ja tos veic kompetentā iestāde vai kvalificēta struktūra, kas rīkojas tās vārdā, veic, ievērojot tās dalībvalsts normatīvos aktus, kurā tie ir jāīsteno.

8. pants

Pastāvīgā atbilstība

Kompetentā iestāde, pamatojoties uz tās rīcībā esošiem pierādījumiem, ik gadus veic pastāvīgās atbilstības uzraudzību attiecībā uz organizācijām, ko tā ir sertificējusi.

Minētajam nolūkam kompetentā iestāde izveido un ik gadus atjaunina orientējošu pārbaužu programmu, kas attiecas uz visiem tās sertificētajiem pakalpojuma sniedzējiem un kas ir balstīta uz to risku novērtējumu, kuri saistīti ar dažādām operācijām, kas veido sniegtos aeronavigācijas pakalpojumus. Pirms šīs programmas izveides tā apspriežas ar attiecīgo organizāciju un vajadzības gadījumā – ar jebkuru citu attiecīgu kompetento iestādi.

Programmā norāda paredzētos pārbaužu intervālus dažādos objektos.

9. pants

Inženiertehniskā un tehniskā personāla drošības reglamentēšana

Attiecībā uz gaisa satiksmes, sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojumu sniegšanu kompetentā iestāde vai jebkura cita dalībvalsts norīkota iestāde, kas pilda šo uzdevumu:

| a) | pieņem attiecīgus drošības noteikumus inženiertehniskajam un tehniskajam personālam, kas pilda ekspluatācijas uzdevumus saistībā ar drošību; |
| --- | --- |

a)

pieņem attiecīgus drošības noteikumus inženiertehniskajam un tehniskajam personālam, kas pilda ekspluatācijas uzdevumus saistībā ar drošību;

| b) | nodrošina atbilstošu un pietiekamu drošības uzraudzību inženiertehniskajam un tehniskajam personālam, ko jebkura ekspluatētāja organizācija norīkojusi veikt jebkurus ekspluatācijas uzdevumus saistībā ar drošību; |
| --- | --- |

b)

nodrošina atbilstošu un pietiekamu drošības uzraudzību inženiertehniskajam un tehniskajam personālam, ko jebkura ekspluatētāja organizācija norīkojusi veikt jebkurus ekspluatācijas uzdevumus saistībā ar drošību;

| c) | ja ir pietiekams pamats un pēc pienācīgas izmeklēšanas, veic atbilstošus pasākumus attiecībā pret ekspluatētāju organizāciju un/vai tās tehnisko un inženiertehnisko personālu, kas neatbilst II pielikuma 3.3. punkta prasībām; |
| --- | --- |

c)

ja ir pietiekams pamats un pēc pienācīgas izmeklēšanas, veic atbilstošus pasākumus attiecībā pret ekspluatētāju organizāciju un/vai tās tehnisko un inženiertehnisko personālu, kas neatbilst II pielikuma 3.3. punkta prasībām;

| d) | pārbauda, vai ir izstrādātas atbilstošas metodes, kā nodrošināt, lai trešās personas, kas norīkotas veikt ekspluatācijas uzdevumus saistībā ar drošību, atbilstu II pielikuma 3.3. punkta prasībām. |
| --- | --- |

d)

pārbauda, vai ir izstrādātas atbilstošas metodes, kā nodrošināt, lai trešās personas, kas norīkotas veikt ekspluatācijas uzdevumus saistībā ar drošību, atbilstu II pielikuma 3.3. punkta prasībām.

10. pants

Speciālistu salīdzinoša novērtējuma procedūra

1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un aģentūru var organizēt valstu uzraudzības iestāžu speciālistu veiktus salīdzinošus novērtējumus saskaņā ar 2. līdz 6. punktu.

2.   Speciālistu salīdzinošos novērtējumus veic valstu speciālistu grupa, vajadzības gadījumā piedaloties novērotājiem no aģentūras.

Grupā ir jāiekļauj speciālisti no vismaz trim dažādām dalībvalstīm un aģentūras.

Speciālisti nepiedalās salīdzinošajos novērtējumos dalībvalstīs, kurās viņi tiek nodarbināti.

Komisija izveido un uztur dalībvalstu norīkoto valstu speciālistu reģistru, aptverot visus kopīgo prasību aspektus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 550/2004 6. pantā.

3.   Ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms speciālistu veiktā salīdzinošā novērtējuma Komisija informē attiecīgo dalībvalsti un valsts uzraudzības iestādi par salīdzinošo novērtēšanu un plānā paredzēto datumu, kā arī norāda, kuri speciālisti piedalīsies novērtējumā.

Dalībvalstij, kuras valsts uzraudzības iestāde tiks novērtēta, ir jāapstiprina šī speciālistu grupa, pirms tā var veikt novērtējumu.

4.   Trīs mēnešu laikā pēc novērtējuma veikšanas datuma novērtējuma grupai, vienprātīgi vienojoties, ir jāsagatavo ziņojums, kurā var iekļaut ieteikumus.

Lai apspriestu minēto ziņojumu, Komisija organizē sanāksmi, kurā piedalās aģentūras pārstāvji, speciālisti un valsts uzraudzības iestādes pārstāvji.

5.   Komisija nosūta šo ziņojumu attiecīgajai dalībvalstij.

Dalībvalsts trīs mēnešu laikā pēc ziņojuma saņemšanas datuma var iesniegt savus novērojumus.

Attiecīgā gadījumā minētajos novērojumos norāda pasākumus, ko dalībvalsts ir veikusi vai plāno veikt, lai noteiktajā termiņā sniegtu atbildi uz novērtējumu.

Ja nav citas vienošanās ar attiecīgo dalībvalsti, ziņojums un turpinājuma pasākumi netiek publicēti.

6.   Komisija katru gadu ar Vienotās gaisa telpas komitejas starpniecību informē dalībvalstis par šo salīdzinošo speciālistu novērtējumu galvenajiem secinājumiem.

11. pants

Pārejas noteikumi

1.   Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji, kuri šīs regulas spēkā stāšanās datumā ir tādu sertifikātu turētāji, kas izsniegti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2096/2005, ir uzskatāmi par tādu sertifikātu turētājiem, kas izsniegti saskaņā ar šo regulu.

2.   Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja sertifikāta pretendentiem, kas iesnieguši savu pieteikumu pirms šīs regulas spēkā stāšanās datuma un minētajā datumā vēl nav saņēmuši šo sertifikātu, pirms sertifikāta izsniegšanas ir jāpierāda atbilstība šīs regulas noteikumiem.

3.   Ja organizācijas, kurām saskaņā ar 3. pantu kompetentā iestāde ir aģentūra, ir iesniegušas pieteikumu valsts uzraudzības iestādei sertifikāta saņemšanai pirms šīs regulas spēkā stāšanā datuma, valsts uzraudzības iestāde pabeidz sertifikācijas procesu, to koordinējot ar aģentūru, un pēc sertifikāta izsniegšanas pārsūta attiecīgo lietu aģentūrai.

12. pants

Atcelšana

Regulu (EK) Nr. 2096/2005 atceļ.

13. pants

Grozījums Regulā (EK) Nr. 482/2008

Regulu (EK) Nr. 482/2008 groza šādi:

| 1) | regulas 4. panta 5. punktā atsauci “Regulas (EK) Nr. 2096/2005” aizstāj ar “Komisijas Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 1035/2011 (12) |
| --- | --- |

1)

regulas 4. panta 5. punktā atsauci “Regulas (EK) Nr. 2096/2005” aizstāj ar “Komisijas Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 1035/2011 (12)

| 2) | svītro 6. pantu; |
| --- | --- |

2)

svītro 6. pantu;

| 3) | regulas I pielikuma 1. un 2. punktā atsauci “Regulas (EK) Nr. 2096/2005” aizstāj ar “Komisijas Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 1035/2011”. |
| --- | --- |

3)

regulas I pielikuma 1. un 2. punktā atsauci “Regulas (EK) Nr. 2096/2005” aizstāj ar “Komisijas Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 1035/2011”.

14. pants

Grozījums Regulā (ES) Nr. 691/2010

Regulā (ES) Nr. 691/2010 svītro 25. pantu.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 17. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 96, 31.3.2004., 10. lpp.

1

(2)  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 335, 21.12.2005., 13. lpp.

4

(5)  OV L 295, 12.11.2010., 35. lpp.

5

(6)  OV L 167, 4.7.2003., 23. lpp.

6

(7)  OV L 96, 31.3.2004., 20. lpp.

7

(8)  OV L 185, 15.7.2011., 1. lpp.

8

(9)  OV L 141, 31.5.2008., 5. lpp.

9

(10)  OV L 201, 3.8.2010., 1. lpp.

10

(11)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 15. lpp.

11

Oficiālā Vēstneša

(12)  OV L 271, 18.10.2011., 23 lpp.”;

12

---

I PIELIKUMS

Kopīgas prasības attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu

1.   TEHNISKĀ UN DARBĪBAS KOMPETENCE UN IESPĒJAS

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs spēj sniegt pakalpojumus droši, efektīvi, nepārtraukti un pastāvīgi saskaņā ar visiem vispārēja pieprasījuma aspektiem konkrētajā gaisa telpā. Tādēļ tas gādā par savu atbilstošu tehnisku un darbības spēju un profesionalitāti.

2.   ORGANIZATORISKĀ STRUKTŪRA UN VADĪBA

2.1.   Organizatoriskā struktūra

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs izveido un vada savu organizāciju, balstoties uz struktūru, kas ļauj sniegt drošus, efektīvus aeronavigācijas pakalpojumus nepārtraukti.

Organizatoriskā struktūra nosaka:

| a) | nominēto amatpersonu pilnvaras, pienākumus un atbildības jomu, jo īpaši attiecībā uz vadības līmeņa personām, kas atbild par funkcijām, kas saistītas ar drošību, kvalitāti, drošumu, finansēm un cilvēkresursiem; |
| --- | --- |

a)

nominēto amatpersonu pilnvaras, pienākumus un atbildības jomu, jo īpaši attiecībā uz vadības līmeņa personām, kas atbild par funkcijām, kas saistītas ar drošību, kvalitāti, drošumu, finansēm un cilvēkresursiem;

| b) | attiecības un pakļautības kārtību organizācijas dažādos posmos un procesos. |
| --- | --- |

b)

attiecības un pakļautības kārtību organizācijas dažādos posmos un procesos.

2.2.   Organizatoriskā vadība

2.2.1.   Uzņēmējdarbības plāns

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs izveido uzņēmējdarbības plānu par vismaz piecu gadu laika posmu. Uzņēmējdarbības plānā:

| a) | izklāsta vispārējos aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja nolūkus un mērķus, tā stratēģiju šo mērķu sasniegšanai saskaņā ar aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja ilgtermiņa plānu un ar attiecīgajām Savienības prasībām infrastruktūras attīstības vai citu tehnoloģiju attīstības kontekstā; |
| --- | --- |

a)

izklāsta vispārējos aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja nolūkus un mērķus, tā stratēģiju šo mērķu sasniegšanai saskaņā ar aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja ilgtermiņa plānu un ar attiecīgajām Savienības prasībām infrastruktūras attīstības vai citu tehnoloģiju attīstības kontekstā;

| b) | ietver attiecīga snieguma mērķus, kas var būt piemērojami drošības, kapacitātes, vides un izmaksu efektivitātes ziņā. |
| --- | --- |

b)

ietver attiecīga snieguma mērķus, kas var būt piemērojami drošības, kapacitātes, vides un izmaksu efektivitātes ziņā.

Informācija, kas uzskaitīta a) un b) apakšpunktā, atbilst valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka darbības plānam, kas minēts Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. pantā, un, ciktāl tas attiecas uz drošības datiem, atbilst valsts drošības programmai, kas minēta Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 11. pielikuma 2.27.1. standartā, attiecīgā gadījumā ar 2009. gada 20. jūlija grozījumu 47B.

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs izstrādā drošības un uzņēmējdarbības pamatojumus lielākajiem investīciju projektiem, tostarp vajadzības gadījumā ietekmes novērtējumu par atbilstošajiem snieguma mērķiem, kas minēti b) apakšpunktā, un precizē ieguldījumus, ko paredz juridiskās prasības, kas saistītas ar vienotās Eiropas gaisa telpas ATM pētījumu programmas (SESAR) īstenošanu.

2.2.2.   Gada plāns

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji izveido gada plānu par nākamo gadu, kurā precizē uzņēmējdarbības plānā iekļauto un apraksta jebkuras izmaiņas.

Gada plānā iekļauj šādus aspektus attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas līmeni un kvalitāti, piemēram, aspektus, kas var būt piemērojami paredzamajam jaudas līmenim, drošībai, videi un izmaksu efektivitātei:

| a) | informāciju par jaunas infrastruktūras ieviešanu vai cita veida attīstības aspektus un formulējumu attiecībā uz to, kā tas palīdzēs uzlabot aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja darbības rādītājus, tostarp pakalpojumu kvalitāti un sniegšanas līmeni; |
| --- | --- |

a)

informāciju par jaunas infrastruktūras ieviešanu vai cita veida attīstības aspektus un formulējumu attiecībā uz to, kā tas palīdzēs uzlabot aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja darbības rādītājus, tostarp pakalpojumu kvalitāti un sniegšanas līmeni;

| b) | darbības rādītājus, kas atbilst valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka darbības plānam, kas minēts Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. pantā, un ar kuriem pietiekami varētu novērtēt pakalpojumu sniegšanas kvalitāti un līmeni; |
| --- | --- |

b)

darbības rādītājus, kas atbilst valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka darbības plānam, kas minēts Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. pantā, un ar kuriem pietiekami varētu novērtēt pakalpojumu sniegšanas kvalitāti un līmeni;

| c) | informāciju par pasākumiem, kas paredzēti, lai mazinātu drošības riskus, kas apzināti aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju drošības plānā, tostarp drošības rādītājus, lai pārraudzītu drošības riskus, un vajadzības gadījumā riska mazināšanas pasākumu plānotās izmaksas; |
| --- | --- |

c)

informāciju par pasākumiem, kas paredzēti, lai mazinātu drošības riskus, kas apzināti aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju drošības plānā, tostarp drošības rādītājus, lai pārraudzītu drošības riskus, un vajadzības gadījumā riska mazināšanas pasākumu plānotās izmaksas;

| d) | aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja paredzētās īstermiņa finanšu pozīcijas, kā arī izmaiņas uzņēmējdarbības plānā vai šādu izmaiņu ietekmi. |
| --- | --- |

d)

aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja paredzētās īstermiņa finanšu pozīcijas, kā arī izmaiņas uzņēmējdarbības plānā vai šādu izmaiņu ietekmi.

2.2.3.   Plānu darbības rādītāju daļas

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs pēc pieprasījuma saskaņā ar nosacījumiem, ko valsts uzraudzības iestāde noteikusi saskaņā ar valsts tiesību aktiem, dara pieejamu Komisijai uzņēmējdarbības plāna un gada plāna darbības rādītāju daļas saturu.

3.   DROŠUMA UN KVALITĀTES PĀRVALDĪBA

3.1.   Drošuma pārvaldība

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji pārvalda visu savu pakalpojumu drošumu. Tādēļ tiem ir jāizveido oficiālas saiknes ar visām ieinteresētajām personām, kas tieši varētu ietekmēt pakalpojumu drošumu.

Ieviešot jaunas funkcionālās sistēmas vai mainot pastāvošās funkcionālās sistēmas, aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji izstrādā procedūras drošuma pārvaldībai.

3.2.   Kvalitātes pārvaldības sistēma

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem ir jābūt ieviestai kvalitātes pārvaldības sistēmai, kas attiecas uz visiem aeronavigācijas pakalpojumiem, ko tie sniedz, atbilstoši sekojošiem principiem.

Kvalitātes pārvaldības sistēma:

| a) | definē kvalitātes politiku tā, lai iespējami pilnīgāk apmierinātu dažādu lietotāju vajadzības; |
| --- | --- |

a)

definē kvalitātes politiku tā, lai iespējami pilnīgāk apmierinātu dažādu lietotāju vajadzības;

| b) | izveido kvalitātes nodrošināšanas programmu, kurā iekļauj procedūras, kas izstrādātas, lai pārbaudītu, vai visas darbības tiek veiktas, ievērojot piemērojamās prasības, standartus un procedūras; |
| --- | --- |

b)

izveido kvalitātes nodrošināšanas programmu, kurā iekļauj procedūras, kas izstrādātas, lai pārbaudītu, vai visas darbības tiek veiktas, ievērojot piemērojamās prasības, standartus un procedūras;

| c) | nodrošina pierādījumus par kvalitātes pārvaldības sistēmas funkcionēšanu ar rokasgrāmatu un uzraudzības dokumentu palīdzību; |
| --- | --- |

c)

nodrošina pierādījumus par kvalitātes pārvaldības sistēmas funkcionēšanu ar rokasgrāmatu un uzraudzības dokumentu palīdzību;

| d) | norīko vadības pārstāvjus uzraudzīt atbilstību procedūrām un procedūru piemērotību, lai garantētu drošu un efektīvu darbību; |
| --- | --- |

d)

norīko vadības pārstāvjus uzraudzīt atbilstību procedūrām un procedūru piemērotību, lai garantētu drošu un efektīvu darbību;

| e) | pārskata esošo kvalitātes pārvaldības sistēmu un vajadzības gadījumā veic uzlabojumus. |
| --- | --- |

e)

pārskata esošo kvalitātes pārvaldības sistēmu un vajadzības gadījumā veic uzlabojumus.

EN ISO 9001 sertifikāts, ko izdevusi atbilstoši akreditēta iestāde un kas attiecas uz pakalpojuma sniedzēja aeronavigācijas pakalpojumi, tiek uzskatīts par pietiekamu pierādījumu atbilstības apliecināšanai. Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs neiebilst, ja pēc valsts uzraudzības iestādes pieprasījuma tās rīcībā tiek nodota dokumentācija par sertifikācijas gaitu.

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji savā pārvaldības sistēmā var integrēt drošuma, drošības un kvalitātes pārvaldības sistēmas.

3.3.   Darbības rokasgrāmatas

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji izstrādā un atjaunina darbības rokasgrāmatas saistībā ar pakalpojumu sniegšanu, kas paredzētas ekspluatācijas personāla lietošanai un vadlīnijām.

Pakalpojuma sniedzējs gādā par to, lai:

| a) | darbības rokasgrāmatās būtu instrukcijas un informācija, kas nepieciešama ekspluatācijas personālam sava darba veikšanai; |
| --- | --- |

a)

darbības rokasgrāmatās būtu instrukcijas un informācija, kas nepieciešama ekspluatācijas personālam sava darba veikšanai;

| b) | attiecīgajiem darbiniekiem būtu pieejamas darbam nepieciešamās rokasgrāmatas; |
| --- | --- |

b)

attiecīgajiem darbiniekiem būtu pieejamas darbam nepieciešamās rokasgrāmatas;

| c) | ekspluatācijas personāls bez kavēšanās tiktu informēts par grozījumiem darbības rokasgrāmatā, kas attiecas uz viņu pienākumiem, kā arī uz to stāšanos spēkā. |
| --- | --- |

c)

ekspluatācijas personāls bez kavēšanās tiktu informēts par grozījumiem darbības rokasgrāmatā, kas attiecas uz viņu pienākumiem, kā arī uz to stāšanos spēkā.

4.   DROŠĪBA

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji izveido drošības pārvaldības sistēmu, lai nodrošinātu:

| a) | aprīkojuma un personāla drošību nolūkā izvairīties no nelikumīgas iejaukšanās aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā; |
| --- | --- |

a)

aprīkojuma un personāla drošību nolūkā izvairīties no nelikumīgas iejaukšanās aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā;

| b) | darbības datu drošību, ko tie saņem vai veido, vai izmanto citādi, lai piekļuve datiem būtu iespējama tikai pilnvarotām personām. |
| --- | --- |

b)

darbības datu drošību, ko tie saņem vai veido, vai izmanto citādi, lai piekļuve datiem būtu iespējama tikai pilnvarotām personām.

Drošības pārvaldības sistēma nosaka:

| a) | procedūras attiecībā uz drošības riska novērtējumu un mazināšanu, drošības uzraudzību un uzlabošanu, drošības pārskatiem un gūtās pieredzes izplatīšanu; |
| --- | --- |

a)

procedūras attiecībā uz drošības riska novērtējumu un mazināšanu, drošības uzraudzību un uzlabošanu, drošības pārskatiem un gūtās pieredzes izplatīšanu;

| b) | līdzekļus, kas nepieciešami, lai konstatētu drošības noteikumu neievērošanu un pievērstu personāla uzmanību attiecīgajiem brīdinājumiem drošības jomā; |
| --- | --- |

b)

līdzekļus, kas nepieciešami, lai konstatētu drošības noteikumu neievērošanu un pievērstu personāla uzmanību attiecīgajiem brīdinājumiem drošības jomā;

| c) | līdzekļus, ar kuriem konstatē drošības prasību pārkāpšanas ietekmi un nosaka nepieciešamo rīcību situācijas labošanai un attiecīgās riska mazināšanas procedūras, lai izvairītos no situācijas atkārtošanās. |
| --- | --- |

c)

līdzekļus, ar kuriem konstatē drošības prasību pārkāpšanas ietekmi un nosaka nepieciešamo rīcību situācijas labošanai un attiecīgās riska mazināšanas procedūras, lai izvairītos no situācijas atkārtošanās.

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji gādā par to, lai tiktu veiktas personāla drošības pārbaudes, un, ja nepieciešams, koordinē sadarbību ar atbilstošajām civilajām un militārajām iestādēm nolūkā nodrošināt aprīkojuma, personāla un datu drošību.

Drošuma, kvalitātes un drošības pārvaldības sistēmas var izstrādāt un ekspluatēt kā integrētu pārvaldības sistēmu.

5.   CILVĒKRESURSI

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji izmanto atbilstoši apmācītu personālu, lai nodrošinātu, ka aeronavigācijas pakalpojumi tiek sniegti droši, efektīvi, nepārtraukti un pastāvīgi. Šajā sakarībā tie izveido personāla pieņemšanas un apmācības politiku.

6.   FINANSIĀLĀ STABILITĀTE

6.1.   Saimnieciskās un finansiālās spējas

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem jāspēj izpildīt savas finanšu saistības, piemēram, nemainīgās izmaksas vai arī mainīgās operatīvās izmaksas, vai kapitālieguldījumu izmaksas. Tāpat tiem jāizmanto piemērota izmaksu uzskaites sistēma. Ar 2.2.2. punktā minēto gada plānu, kā arī ar bilances datiem un pārskatiem, ko izmanto atbilstoši attiecīgajam tiesiskajam statusam, tiem jāspēj pierādīt sava darbspēja.

6.2.   Finanšu revīzija

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 12. panta 2. punktu aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem jāspēj pierādīt, ka uzņēmumā regulāri tiek veikta neatkarīga revīzija.

7.   ATBILDĪBA UN APDROŠINĀŠANAS SEGUMS

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējam ir jābūt atbildības segumam atbilstoši piemērojamajiem tiesību aktiem.

Izmantotajai metodei ir jāparedz attiecīgs segums iespējamu zaudējumu un bojājumu gadījumā, ņemot vērā organizācijas tiesisko statusu un pieejamo komerciālās apdrošināšanas līmeni.

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs, kas izmanto cita aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēja pakalpojumus, gādā, lai vienošanās attiektos arī uz atbildības sadalījumu starp pakalpojuma sniedzējiem.

8.   PAKALPOJUMU KVALITĀTE

8.1.   Atklāta un pārskatāma aeronavigācijas pakalpojumu sniegšana

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji aeronavigācijas pakalpojumus sniedz atklāti un pārskatāmi. Tie publicē pakalpojumu pieejamības nosacījumus un izveido oficiālu apspriežu procedūru, lai regulāri, individuāli vai kolektīvi vismaz reizi gadā apspriestos ar aeronavigācijas pakalpojumu lietotājiem.

Atbilstoši piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji nedrīkst diskriminēt lietotājus vai lietotāju grupas to uzņēmējdarbības valsts vai identitātes dēļ.

8.2.   Ārkārtas rīcības plāni

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējiem ir jābūt ieviestiem ārkārtas rīcības plāniem visiem to sniegtajiem aeronavigācijas pakalpojumiem tādiem gadījumiem, kuru rezultātā tiek būtiski pasliktināta vai traucēta to darbība.

9.   ZIŅOŠANAS PRASĪBAS

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji sniedz attiecīgajai kompetentajai iestādei gada pārskatu par savu darbību.

Minētajā gada pārskatā ir iekļaujami finanšu rezultāti, neskarot Regulas (EK) Nr. 550/2004 12. panta noteikumus, kā arī dati par darbību un citu svarīgu rīcību un uzlabojumiem, jo īpaši drošības jomā.

Gada pārskatā jāiekļauj vismaz:

| a) | sniegto aeronavigācijas pakalpojumu darbības līmeņa novērtējums; |
| --- | --- |

a)

sniegto aeronavigācijas pakalpojumu darbības līmeņa novērtējums;

| b) | aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju sniegums salīdzinājumā ar darbības mērķiem, kā noteikts uzņēmējdarbības plānā, salīdzinot praktiski padarīto ar gada plānu, izmantojot snieguma rādītājus, kas iekļauti gada plānā; |
| --- | --- |

b)

aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju sniegums salīdzinājumā ar darbības mērķiem, kā noteikts uzņēmējdarbības plānā, salīdzinot praktiski padarīto ar gada plānu, izmantojot snieguma rādītājus, kas iekļauti gada plānā;

| c) | skaidrojums par novirzēm no mērķiem un pasākumi atšķirību novēršanai Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. pantā minētajā pārskata periodā; |
| --- | --- |

c)

skaidrojums par novirzēm no mērķiem un pasākumi atšķirību novēršanai Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. pantā minētajā pārskata periodā;

| d) | informācija par darbības un infrastruktūras attīstību; |
| --- | --- |

d)

informācija par darbības un infrastruktūras attīstību;

| e) | finanšu rezultāti, ja vien tos nepublicē atsevišķi atbilstoši Regulas (EK) Nr. 550/2004 12. panta 1. punktam; |
| --- | --- |

e)

finanšu rezultāti, ja vien tos nepublicē atsevišķi atbilstoši Regulas (EK) Nr. 550/2004 12. panta 1. punktam;

| f) | informācija par oficiālo apspriežu gaitu ar pakalpojumu izmantotājiem; |
| --- | --- |

f)

informācija par oficiālo apspriežu gaitu ar pakalpojumu izmantotājiem;

| g) | informācija par cilvēkresursu politiku. |
| --- | --- |

g)

informācija par cilvēkresursu politiku.

Aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēji gada pārskata saturu pēc pieprasījuma dara pieejamu Komisijai un aģentūrai un sabiedrībai, ievērojot nosacījumus, kurus saskaņā ar valsts tiesību aktiem noteikusi kompetentā iestāde.

---

II PIELIKUMS

Īpašas prasības attiecībā uz gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanu

1.   ĪPAŠUMTIESĪBAS

Gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. panta 2. punktā minētajām kompetentajām iestādēm paziņo šādu informāciju:

| a) | savu tiesisko statusu, īpašumtiesību struktūru un noteikumus, kas būtiski ietekmē to aktīvu kontroli; |
| --- | --- |

a)

savu tiesisko statusu, īpašumtiesību struktūru un noteikumus, kas būtiski ietekmē to aktīvu kontroli;

| b) | jebkuru saistību ar organizācijām, kas nav iesaistītas aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā, tostarp komercdarbības, kurās tie iesaistījušies tieši vai caur radniecīgiem uzņēmumiem, ja tās rada vairāk nekā 1 % to plānoto ieņēmumu; turklāt tiem ir jāiesniedz informācija par visām pārmaiņām īpašumtiesībās, kā rezultātā mainās 10 % vai vairāk no kopējā akciju portfeļa. |
| --- | --- |

b)

jebkuru saistību ar organizācijām, kas nav iesaistītas aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā, tostarp komercdarbības, kurās tie iesaistījušies tieši vai caur radniecīgiem uzņēmumiem, ja tās rada vairāk nekā 1 % to plānoto ieņēmumu; turklāt tiem ir jāiesniedz informācija par visām pārmaiņām īpašumtiesībās, kā rezultātā mainās 10 % vai vairāk no kopējā akciju portfeļa.

Gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji veic visu nepieciešamo, lai izvairītos no interešu konflikta, kas varētu apdraudēt taisnīgu un objektīvu pakalpojumu sniegšanu.

2.   ATKLĀTA UN PĀRSKATĀMA PAKALPOJUMU SNIEGŠANA

Papildus I pielikuma 8.1. punkta noteikumiem un gadījumā, kad dalībvalsts nolemj, ka specifiski gaisa satiksmes pakalpojumi ir sniedzami konkurences apstākļos, dalībvalsts var veikt visu nepieciešamo, lai gādātu, ka saskaņā ar attiecīgajiem valsts un Savienības tiesību aktiem šo specifisko gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji neveic darbības, kuru mērķis vai rezultāts ir konkurences novēršana, ierobežošana vai traucēšana, vai arī neveic darbības, kuru rezultātā ļaunprātīgi izmanto dominējošo stāvokli.

3.   PAKALPOJUMU DROŠUMS

3.1.   Drošuma pārvaldības sistēma (sms)

3.1.1.   Vispārējās drošuma prasības

Gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzējiem jānodrošina drošuma pārvaldības sistēma (SMS) kā neatņemama pakalpojumu vadības daļa, ar kuru:

| a) | nodrošina formalizētu, skaidru un savlaicīgu pieeju sistemātiskai drošuma pārvaldībai, lai pildītu ar drošumu saistītus pienākumus pakalpojumu sniegšanā; attiecībā uz visiem sniegtajiem pakalpojumiem un to sniegšanai nepieciešamajās situācijās rīkojas vadības kontrolē; un pamatā balstās uz drošības politiku, ar kuru definē organizācijas nostāju drošības pārvaldības lietās (drošības vadība); |
| --- | --- |

a)

nodrošina formalizētu, skaidru un savlaicīgu pieeju sistemātiskai drošuma pārvaldībai, lai pildītu ar drošumu saistītus pienākumus pakalpojumu sniegšanā; attiecībā uz visiem sniegtajiem pakalpojumiem un to sniegšanai nepieciešamajās situācijās rīkojas vadības kontrolē; un pamatā balstās uz drošības politiku, ar kuru definē organizācijas nostāju drošības pārvaldības lietās (drošības vadība);

| b) | gādā, lai visi ar drošības jautājumiem strādājošie, sniedzot gaisa satiksmes pakalpojumus, būtu personīgi atbildīgi par drošības lietām, kas ir to darbības lokā, lai vadītāji būtu atbildīgi par drošības situāciju savās nodaļās vai daļās un lai pakalpojumu sniedzēja augstākā ranga vadības locekļi būtu atbildīgi par vispārējo drošību (drošības atbildība); |
| --- | --- |

b)

gādā, lai visi ar drošības jautājumiem strādājošie, sniedzot gaisa satiksmes pakalpojumus, būtu personīgi atbildīgi par drošības lietām, kas ir to darbības lokā, lai vadītāji būtu atbildīgi par drošības situāciju savās nodaļās vai daļās un lai pakalpojumu sniedzēja augstākā ranga vadības locekļi būtu atbildīgi par vispārējo drošību (drošības atbildība);

| c) | gādā, lai apmierinoši drošības rādītāji gaisa satiksmes pakalpojumu jomā būtu svarīgākā darbības joma (drošības prioritāte); |
| --- | --- |

c)

gādā, lai apmierinoši drošības rādītāji gaisa satiksmes pakalpojumu jomā būtu svarīgākā darbības joma (drošības prioritāte);

| d) | gādā, lai, sniedzot gaisa satiksmes pakalpojumus, svarīgākais drošības mērķis būtu maksimāli samazināt gaisa kuģu nelaimes gadījumu riska iespējamību savas rīcības dēļ, tik lielā mērā, cik tas iespējams (drošības mērķis). |
| --- | --- |

d)

gādā, lai, sniedzot gaisa satiksmes pakalpojumus, svarīgākais drošības mērķis būtu maksimāli samazināt gaisa kuģu nelaimes gadījumu riska iespējamību savas rīcības dēļ, tik lielā mērā, cik tas iespējams (drošības mērķis).

3.1.2.   Prasības par rezultātiem drošības jomā

SMS ietvaros gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji:

| a) | gādā, ka personāls ir atbilstoši apmācīts un zinošs savu pienākumu veikšanai nepieciešamās kompetences ietvaros, līdztekus, lai tam būtu arī atbilstošā licence, ja tāda nepieciešama, un tiktu ievērotas medicīniskās atbilstības prasības (kompetence); |
| --- | --- |

a)

gādā, ka personāls ir atbilstoši apmācīts un zinošs savu pienākumu veikšanai nepieciešamās kompetences ietvaros, līdztekus, lai tam būtu arī atbilstošā licence, ja tāda nepieciešama, un tiktu ievērotas medicīniskās atbilstības prasības (kompetence);

| b) | gādā, lai drošības pārvaldības funkcijas būtu definētas līdz ar organizācijas pienākumiem SMS uzlabošanas un uzturēšanas jomā; gādā, lai šis atbildības jomas aspekts nav konkrētu uzdevumu veikšanas vadības, bet gan augstākā vadības līmeņa atbildības lokā. Tomēr, runājot par nelielām organizācijām, kur pienākumu kopums šajā ziņā nevar nodrošināt pienācīgu neatkarību, noteikumi par drošības garantēšanu jāpapildina ar papildu neatkarīgiem līdzekļiem; un jāgādā, lai pakalpojumu sniedzēja organizācijas augstākā līmeņa vadības personāls aktīvi iesaistītos drošības pārvaldības garantēšanā (drošības pārvaldības pienākums); |
| --- | --- |

b)

gādā, lai drošības pārvaldības funkcijas būtu definētas līdz ar organizācijas pienākumiem SMS uzlabošanas un uzturēšanas jomā; gādā, lai šis atbildības jomas aspekts nav konkrētu uzdevumu veikšanas vadības, bet gan augstākā vadības līmeņa atbildības lokā. Tomēr, runājot par nelielām organizācijām, kur pienākumu kopums šajā ziņā nevar nodrošināt pienācīgu neatkarību, noteikumi par drošības garantēšanu jāpapildina ar papildu neatkarīgiem līdzekļiem; un jāgādā, lai pakalpojumu sniedzēja organizācijas augstākā līmeņa vadības personāls aktīvi iesaistītos drošības pārvaldības garantēšanā (drošības pārvaldības pienākums);

| c) | gādā, lai tur, kur tas iespējams, tiktu noteikti kvantitatīvi drošības rādītāji un tie tiktu ievēroti attiecībā uz visām funkcionālajām sistēmām (kvantitatīvi drošības līmeņi); |
| --- | --- |

c)

gādā, lai tur, kur tas iespējams, tiktu noteikti kvantitatīvi drošības rādītāji un tie tiktu ievēroti attiecībā uz visām funkcionālajām sistēmām (kvantitatīvi drošības līmeņi);

| d) | gādā, lai SMS tiktu sistemātiski dokumentēta tā, lai skaidri redzama saikne ar organizācijas drošības politiku (SMS dokumentēšana); |
| --- | --- |

d)

gādā, lai SMS tiktu sistemātiski dokumentēta tā, lai skaidri redzama saikne ar organizācijas drošības politiku (SMS dokumentēšana);

| e) | gādā, lai ārpakalpojumu un piegāžu drošība būtu atbilstoša, jo to drošība arī ir nozīmīga sniegto pakalpojumu drošības kontekstā (ārējie pakalpojumi un piegādes); |
| --- | --- |

e)

gādā, lai ārpakalpojumu un piegāžu drošība būtu atbilstoša, jo to drošība arī ir nozīmīga sniegto pakalpojumu drošības kontekstā (ārējie pakalpojumi un piegādes);

| f) | gādā, lai riska novērtēšana un mazināšana tiktu veikta tādā atbilstošā līmenī, lai nodrošinātu, ka visi ATM aspekti ir atbilstoši pārdomāti (riska novērtēšana un mazināšana). Attiecībā uz izmaiņām ATM funkcionālajā sistēmā piemēro 3.2. punktu; |
| --- | --- |

f)

gādā, lai riska novērtēšana un mazināšana tiktu veikta tādā atbilstošā līmenī, lai nodrošinātu, ka visi ATM aspekti ir atbilstoši pārdomāti (riska novērtēšana un mazināšana). Attiecībā uz izmaiņām ATM funkcionālajā sistēmā piemēro 3.2. punktu;

| g) | nodrošina, ka ATM darbības un tehniskie starpgadījumi, kas uzskatāmi par tādiem, kas rada būtiskas sekas drošības ziņā, tiek nekavējoties izmeklēti un ka situācija tiek atbilstošu labota (drošības starpgadījumi). Tāpat arī jāpierāda, ka ir izpildītas prasības par ziņojumu sniegšanu un drošības starpgadījumu novērtēšanu saskaņā ar atbilstošajiem valsts un Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

g)

nodrošina, ka ATM darbības un tehniskie starpgadījumi, kas uzskatāmi par tādiem, kas rada būtiskas sekas drošības ziņā, tiek nekavējoties izmeklēti un ka situācija tiek atbilstošu labota (drošības starpgadījumi). Tāpat arī jāpierāda, ka ir izpildītas prasības par ziņojumu sniegšanu un drošības starpgadījumu novērtēšanu saskaņā ar atbilstošajiem valsts un Savienības tiesību aktiem.

3.1.3.   Prasības par drošības garantēšanu

SMS darbības ietvaros gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji gādā, lai:

| a) | apsekošana drošības lietās tiktu veikta pastāvīgi, lai tiktu ieteikti uzlabojumi, ja nepieciešams, lai drošības jautājumu vadītājiem to kompetences lokā būtu nepieciešamās garantijas un lai apliecinātu atbilstību attiecīgajām SMS daļām (drošības apsekošana); |
| --- | --- |

a)

apsekošana drošības lietās tiktu veikta pastāvīgi, lai tiktu ieteikti uzlabojumi, ja nepieciešams, lai drošības jautājumu vadītājiem to kompetences lokā būtu nepieciešamās garantijas un lai apliecinātu atbilstību attiecīgajām SMS daļām (drošības apsekošana);

| b) | būtu nepieciešamās metodes, ar kurām konstatēt izmaiņas darbības sistēmās vai operācijās, kas varētu liecināt, ka kāds no elementiem tuvojas tādam līmenim, kad vairs nav iespējams nodrošināt pieņemamu drošības standartu, un ka tiek veikta atbilstoša, situāciju labojoša rīcība (drošības uzraudzība); |
| --- | --- |

b)

būtu nepieciešamās metodes, ar kurām konstatēt izmaiņas darbības sistēmās vai operācijās, kas varētu liecināt, ka kāds no elementiem tuvojas tādam līmenim, kad vairs nav iespējams nodrošināt pieņemamu drošības standartu, un ka tiek veikta atbilstoša, situāciju labojoša rīcība (drošības uzraudzība);

| c) | drošības lietu protokoli tiek saglabāti visā SMS darbības laikā kā pamats drošības garantijām visām saistītajām pusēm, kas atbild vai ir atkarīgas no sniegtajiem pakalpojumiem, un arī kompetentajai iestādei (drošības protokols). |
| --- | --- |

c)

drošības lietu protokoli tiek saglabāti visā SMS darbības laikā kā pamats drošības garantijām visām saistītajām pusēm, kas atbild vai ir atkarīgas no sniegtajiem pakalpojumiem, un arī kompetentajai iestādei (drošības protokols).

3.1.4.   Prasības par drošības veicināšanu

SMS darbības ietvaros gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji gādā, lai:

| a) | visi darbinieki apzinātos iespējamos drošības apdraudējumus saistībā ar pienākumiem, ko tie pilda (drošības apzināšanās); |
| --- | --- |

a)

visi darbinieki apzinātos iespējamos drošības apdraudējumus saistībā ar pienākumiem, ko tie pilda (drošības apzināšanās);

| b) | lai gūtā mācība ar drošību saistītu starpgadījumu izmeklēšanas gaitā un citā darba drošības jomā rezultātu ziņā tiktu izplatīta organizācijas darbiniekiem vadības vai darbības līmenī (pieredzes nodošana); |
| --- | --- |

b)

lai gūtā mācība ar drošību saistītu starpgadījumu izmeklēšanas gaitā un citā darba drošības jomā rezultātu ziņā tiktu izplatīta organizācijas darbiniekiem vadības vai darbības līmenī (pieredzes nodošana);

| c) | visi darbinieki tiek mudināti ierosināt risinājumus konstatētajiem apdraudējumiem un ieviest izmaiņas, lai uzlabotu drošību, kad tas nepieciešams (drošības uzlabošana). |
| --- | --- |

c)

visi darbinieki tiek mudināti ierosināt risinājumus konstatētajiem apdraudējumiem un ieviest izmaiņas, lai uzlabotu drošību, kad tas nepieciešams (drošības uzlabošana).

3.2.   Drošības prasības riska novērtēšanai un mazināšanai attiecībā uz izmaiņām

3.2.1.   1. iedaļa

SMS darbības ietvaros gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzējiem ir jāgādā, lai apdraudējuma konstatēšana, kā arī riska novērtēšana un mazināšana tiktu veikta sistemātiski attiecībā uz visām izmaiņām tā pārziņā esošo ATM funkcionālo sistēmu daļās un to nodrošinājumā un, proti, lai tiktu ievērots turpmāk minētais:

| a) | pilns attiecīgo ATM funkcionālo sistēmu veidojošo posmu dzīves cikls – jau no sākotnējās plānošanas un definēšanas līdz pēcieviešanas darbībām, uzturēšanas darbam un ekspluatācijas pārtraukšanai; |
| --- | --- |

a)

pilns attiecīgo ATM funkcionālo sistēmu veidojošo posmu dzīves cikls – jau no sākotnējās plānošanas un definēšanas līdz pēcieviešanas darbībām, uzturēšanas darbam un ekspluatācijas pārtraukšanai;

| b) | ATM funkcionālo sistēmu gaisa, zemes komponenti un vajadzības gadījumā arī komponenti izplatījumā, sadarbojoties ar atbildīgajām pusēm; un |
| --- | --- |

b)

ATM funkcionālo sistēmu gaisa, zemes komponenti un vajadzības gadījumā arī komponenti izplatījumā, sadarbojoties ar atbildīgajām pusēm; un

| c) | ATM funkcionālo sistēmu aprīkojums, procedūras un cilvēkresursi, šo elementu sadarbība un mijiedarbība starp attiecīgajām sastāvdaļām un ATM funkcionālās sistēmas pārējām daļām. |
| --- | --- |

c)

ATM funkcionālo sistēmu aprīkojums, procedūras un cilvēkresursi, šo elementu sadarbība un mijiedarbība starp attiecīgajām sastāvdaļām un ATM funkcionālās sistēmas pārējām daļām.

3.2.2.   2. iedaļa

Apdraudējuma identificēšanas, riska novērtēšanas un mazināšanas darbā jāiekļauj:

| a) | spektra, robežu un saiknes starp attiecīgajām sastāvdaļām noteikšana, sastāvdaļu veicamo funkciju definēšana, kā arī darbības vide, kurā tām jāstrādā; |
| --- | --- |

a)

spektra, robežu un saiknes starp attiecīgajām sastāvdaļām noteikšana, sastāvdaļu veicamo funkciju definēšana, kā arī darbības vide, kurā tām jāstrādā;

| b) | sasniedzamo drošības mērķu noteikšana attiecībā uz sastāvdaļām, iekļaujot:






  i) | ar ATM saistītu apdraudējumu un atteices apstākļu identificēšanu līdztekus to apvienotajai ietekmei; |
| --- | --- | --- |

b)

sasniedzamo drošības mērķu noteikšana attiecībā uz sastāvdaļām, iekļaujot:

i)

ar ATM saistītu apdraudējumu un atteices apstākļu identificēšanu līdztekus to apvienotajai ietekmei;

| ii) | seku novērtējumu, kas attiecināmas uz gaisa kuģa drošumu, kā arī šādu seku nopietnību, izmantojot 4. iedaļā iekļauto nopietnības klasificēšanas shēmu; |
| --- | --- |

ii)

seku novērtējumu, kas attiecināmas uz gaisa kuģa drošumu, kā arī šādu seku nopietnību, izmantojot 4. iedaļā iekļauto nopietnības klasificēšanas shēmu;

| iii) | seku pielaides līmeni maksimāla apdraudējuma iespējamības izteiksmē, ko iegūst, ņemot vērā apdraudējuma seku nopietnību un lielāko varbūtību, atbilstoši 4. sadaļai; |
| --- | --- |

iii)

seku pielaides līmeni maksimāla apdraudējuma iespējamības izteiksmē, ko iegūst, ņemot vērā apdraudējuma seku nopietnību un lielāko varbūtību, atbilstoši 4. sadaļai;

| c) | vajadzības gadījumā riska mazināšanas stratēģijas veidošanu, kurā:






  i) | detalizēti izklāstīti aizsargpasākumi, kas jāīsteno, lai izvairītos no apdraudējumiem, kuri izraisa risku; |
| --- | --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā riska mazināšanas stratēģijas veidošanu, kurā:

i)

detalizēti izklāstīti aizsargpasākumi, kas jāīsteno, lai izvairītos no apdraudējumiem, kuri izraisa risku;

| ii) | pēc vajadzības iekļauta drošības prasību attīstīšana, balstoties uz attiecīgajām sastāvdaļām vai citām ATM funkcionālās sistēmas daļām, vai darbības vidi; |
| --- | --- |

ii)

pēc vajadzības iekļauta drošības prasību attīstīšana, balstoties uz attiecīgajām sastāvdaļām vai citām ATM funkcionālās sistēmas daļām, vai darbības vidi;

| iii) | ir pierādījumi par tās īstenojamību un efektivitāti; |
| --- | --- |

iii)

ir pierādījumi par tās īstenojamību un efektivitāti;

| d) | apstiprinājums, ka visi apzinātie drošības mērķi un drošības prasības ir īstenoti:






  i) | pirms izmaiņām; |
| --- | --- | --- |

d)

apstiprinājums, ka visi apzinātie drošības mērķi un drošības prasības ir īstenoti:

i)

pirms izmaiņām;

| ii) | ikvienas pārejas laikā uz operatīvu darbību; |
| --- | --- |

ii)

ikvienas pārejas laikā uz operatīvu darbību;

| iii) | darbības laikā; |
| --- | --- |

iii)

darbības laikā;

| iv) | pārejas laikā līdz ekspluatācijas pārtraukšanai. |
| --- | --- |

iv)

pārejas laikā līdz ekspluatācijas pārtraukšanai.

3.2.3.   3. iedaļa

Riska novērtēšanas un mazināšanas procesa rezultāti, pamatojums un pierādījumi, tostarp apdraudējuma identificēšana, ir jāapkopo un jādokumentē tā, lai būtu:

| a) | izveidots pilnīgs pamatojums, lai pierādītu, ka attiecīgā sastāvdaļa, kā arī vispārējā ATM funkcionālā sistēma ir un saglabāsies apmierinoši droša, ievērojot nospraustos drošības mērķus un prasības. Vajadzības gadījumā jāiekļauj detalizētas norādes attiecībā uz izmantotajām prognozēšanas, uzraudzības vai pārraudzības metodēm; |
| --- | --- |

a)

izveidots pilnīgs pamatojums, lai pierādītu, ka attiecīgā sastāvdaļa, kā arī vispārējā ATM funkcionālā sistēma ir un saglabāsies apmierinoši droša, ievērojot nospraustos drošības mērķus un prasības. Vajadzības gadījumā jāiekļauj detalizētas norādes attiecībā uz izmantotajām prognozēšanas, uzraudzības vai pārraudzības metodēm;

| b) | iespējams izsekot visām drošības prasībām, kas attiecināmas uz plānotajām darbības/funkciju izmaiņām. |
| --- | --- |

b)

iespējams izsekot visām drošības prasībām, kas attiecināmas uz plānotajām darbības/funkciju izmaiņām.

3.2.4.   4. iedaļa

Apdraudējuma identificēšanas un nopietnības novērtējums

Sistemātiski jāveic apdraudējuma identificēšana. Apdraudējuma ietekmes nopietnība konkrētajā darbības vidē ir nosakāma, izmantojot tabulā iekļauto klasifikācijas shēmu, savukārt nopietnības klasifikācija ir jābalsta uz konkrētiem pamatojumiem, ar kuriem demonstrē iespējamas apdraudējuma sekas, sliktākajā varbūtējā gadījumā.

| Nopietnības kategorija | Ietekme uz darbību |
| --- | --- |
| 1
  (vissmagākā) | Nelaimes gadījums kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 996/2010 2. pantā (1) |
| 2 | Nopietns incidents |
| 3 | Būtisks incidents, kas saistīts ar gaisa kuģa ekspluatāciju, kura gaitā varētu būt mazinājusies gaisa kuģa drošība un gandrīz notikusi gaisa kuģu sadursme, sadursme ar zemi vai šķēršļiem |
| 4 | Ievērojams incidents, kas rada apstākļus, kad būtu varējis notikt nelaimes gadījums, nopietns vai smags incidents, ja risks nebūtu attiecīgi kontrolēts drošības pasākumu ietvaros vai ja tuvumā būtu bijis cits gaisa kuģis |
| 5
  (visvieglākā) | Neietekmē drošību |

Nopietnības kategorija

Ietekme uz darbību

1

(vissmagākā)

Nelaimes gadījums kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 996/2010 2. pantā (1)

2

Nopietns incidents

3

Būtisks incidents, kas saistīts ar gaisa kuģa ekspluatāciju, kura gaitā varētu būt mazinājusies gaisa kuģa drošība un gandrīz notikusi gaisa kuģu sadursme, sadursme ar zemi vai šķēršļiem

4

Ievērojams incidents, kas rada apstākļus, kad būtu varējis notikt nelaimes gadījums, nopietns vai smags incidents, ja risks nebūtu attiecīgi kontrolēts drošības pasākumu ietvaros vai ja tuvumā būtu bijis cits gaisa kuģis

5

(visvieglākā)

Neietekmē drošību

Lai samazinātu apdraudējuma ietekmi uz darbībām un noteiktu tā nopietnību, sistēmiska pieeja/process šajā situācijā ietver apdraudējuma ietekmi uz dažādiem ATM funkcionālās sistēmas veidojošajiem elementiem, piemēram, uz apkalpes komandu, gaisa satiksmes dispečeriem, gaisa kuģa funkcionālo spēju, ATM funkcionālās sistēmas darba spēju uz zemes un spēju nodrošināt drošus gaisa satiksmes pakalpojumus.

Riska klasificēšanas shēma

Drošības mērķi, kas balstīti uz risku, tiek noteikti apdraudējuma maksimālās rašanās iespējamības izteiksmē, ņemot vērā gan tā ietekmes smagumu, gan apdraudējuma ietekmes maksimālo varbūtību.

Pierādījumiem par noteikto kvantitatīvo mērķu sasniegšanu papildus izmanto drošības pārvaldības apsvērumus, lai nepieciešamības gadījumā palielinātu ATM sistēmas drošību.

3.2.5.   5. iedaļa

Programmatūras drošības garantēšanas sistēma

SMS darbībā gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzējs ievieš programmatūras drošības garantēšanas sistēmu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 482/2008.

3.3.   Drošības prasības tehniskajam personālam un inženieriem, kas veic ar darbības drošību saistītus uzdevumus

Gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji gādā, lai tehniskais un inženiertehniskais personāls, tostarp apakšuzņēmēju ekspluatācijas organizāciju personāls, kas ekspluatē un uztur ATM aprīkojumu un ir apstiprināts šādas darbības veikšanai, būtu pienācīgi izglītots, šādas zināšanas saglabātu un izprastu pakalpojumus, kuru nodrošināšanai strādā, apzinātos sava darba faktisko un iespējamo ietekmi uz šo pakalpojumu drošību un vajadzības gadījumā piemērojamos ierobežojumus.

Attiecībā uz personālu, kas veic ar drošību saistītus uzdevumus, tostarp apakšuzņēmēju ekspluatācijas organizācijās strādājošiem darbiniekiem, gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji dokumentē personāla kompetences atbilstību; esošos darba grafikus, lai gādātu par pienācīgu pakalpojumu jaudu un nepārtrauktību; personāla kvalifikācijas sistēmu un politiku, personāla mācību politiku, mācību plānus un ziņas par šo procesu, kā arī nekvalificētā personāla uzraudzības noteikumus. Tiem jābūt attiecīgām procedūrām, ko piemēro, kad tiek apšaubīts personāla fiziskais vai garīgais stāvoklis.

Gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji administrē informācijas reģistru par ar drošību saistītos uzdevumos nodarbinātā personāla skaitu, statusu un atrašanās vietu.

Minētajā reģistrā iekļauj:

| a) | informāciju par vadītājiem, kas atbild par funkcijām, kuras saistītas ar drošību; |
| --- | --- |

a)

informāciju par vadītājiem, kas atbild par funkcijām, kuras saistītas ar drošību;

| b) | ziņas par attiecīgo tehniskā un ekspluatācijas personāla kvalifikāciju attiecībā pret nepieciešamajām prasmēm un kompetences prasībām; |
| --- | --- |

b)

ziņas par attiecīgo tehniskā un ekspluatācijas personāla kvalifikāciju attiecībā pret nepieciešamajām prasmēm un kompetences prasībām;

| c) | norādes par atrašanās vietu un pienākumiem, kas tehniskajam un darbības personālam ir jāveic, tostarp ziņas par darba grafika izveides metodiku. |
| --- | --- |

c)

norādes par atrašanās vietu un pienākumiem, kas tehniskajam un darbības personālam ir jāveic, tostarp ziņas par darba grafika izveides metodiku.

4.   DARBA METODES UN DARBĪBAS PROCEDŪRAS

Gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzējiem ir jāspēj pierādīt, ka to darba metodes un darbības procedūras atbilst standartiem tālāk uzskaitītajos Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju pielikumos tādā mērā, kā to prasa gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanas noteikumi attiecīgajā gaisa telpā:

| a) | 2. pielikums par lidojuma noteikumiem: 10. izdevums, 2005. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 42; |
| --- | --- |

a)

2. pielikums par lidojuma noteikumiem: 10. izdevums, 2005. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 42;

| b) | 10. pielikums par aeronavigācijas telekomunikācijām, II sējums par komunikācijas procedūrām, tostarp arī ar PANS statusu: 6. izdevums, 2001. gada oktobris, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 85; |
| --- | --- |

b)

10. pielikums par aeronavigācijas telekomunikācijām, II sējums par komunikācijas procedūrām, tostarp arī ar PANS statusu: 6. izdevums, 2001. gada oktobris, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 85;

| c) | 11. pielikums par gaisa satiksmes pakalpojumiem: 13. izdevums, 2001. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 47-B. |
| --- | --- |

c)

11. pielikums par gaisa satiksmes pakalpojumiem: 13. izdevums, 2001. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 47-B.

---

(1)  OV L 295, 12.11.2010., 35. lpp.

---

III PIELIKUMS

Īpašas prasības attiecībā uz meteoroloģisko pakalpojumu sniegšanu

1.   TEHNISKĀ UN DARBĪBAS KOMPETENCE UN IESPĒJAS

Meteoroloģisko pakalpojumu sniedzēji gādā, lai visa meteoroloģiskā informācija, kas nepieciešama to attiecīgo funkciju veikšanai, lietotājiem saprotamā veidā ir pieejama:

| a) | ekspluatantiem un lidojuma apkalpes komandas locekļiem pirmslidojuma un lidojuma norises plānošanai; |
| --- | --- |

a)

ekspluatantiem un lidojuma apkalpes komandas locekļiem pirmslidojuma un lidojuma norises plānošanai;

| b) | gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzējiem un lidojumu informācijas dienestiem; |
| --- | --- |

b)

gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzējiem un lidojumu informācijas dienestiem;

| c) | meklēšanas un glābšanas dienestu vienībām; |
| --- | --- |

c)

meklēšanas un glābšanas dienestu vienībām;

| d) | lidlaukiem. |
| --- | --- |

d)

lidlaukiem.

Meteoroloģisko pakalpojumu sniedzēji apliecina sasniedzamās precizitātes līmeni attiecībā uz informāciju, ko nosūta darbības vajadzībām, iekļaujot šādas informācijas avotus, vienlaikus gādājot, ka šāda informācija tiek izplatīta savlaicīgi un atjaunināta pēc nepieciešamības.

2.   DARBA METODES UN DARBĪBAS PROCEDŪRAS

Meteoroloģisko pakalpojumu sniedzējiem ir jāspēj demonstrēt, ka to darba metodes un darbības procedūras atbilst standartiem tālāk uzskaitītajos Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju pielikumos tādā mērā, kā to prasa meteoroloģisko pakalpojumu sniegšanas noteikumi attiecīgajā gaisa telpā:

| a) | 3. pielikums par meteoroloģiskajiem pakalpojumiem starptautiskajai aeronavigācijai: 17. izdevums, 2010. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 75; |
| --- | --- |

a)

3. pielikums par meteoroloģiskajiem pakalpojumiem starptautiskajai aeronavigācijai: 17. izdevums, 2010. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 75;

| b) | 11. pielikums par gaisa satiksmes pakalpojumiem: 13. izdevums, 2001. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 47-B; |
| --- | --- |

b)

11. pielikums par gaisa satiksmes pakalpojumiem: 13. izdevums, 2001. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 47-B;

| c) | 14. pielikums par lidlaukiem šādās redakcijās:






  i) | I sējums par lidlauku projektēšanu un ekspluatāciju: 5. izdevums, 2009. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 10-B; |
| --- | --- | --- |

c)

14. pielikums par lidlaukiem šādās redakcijās:

i)

I sējums par lidlauku projektēšanu un ekspluatāciju: 5. izdevums, 2009. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 10-B;

| ii) | II sējums par helikopteru lidlaukiem: 3. izdevums, 2009. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 4. |
| --- | --- |

ii)

II sējums par helikopteru lidlaukiem: 3. izdevums, 2009. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 4.

---

IV PIELIKUMS

Īpašas prasības attiecībā uz aeronavigācijas informācijas pakalpojumu sniegšanu

1.   TEHNISKĀ UN DARBĪBAS KOMPETENCE UN IESPĒJAS

Aeronavigācijas informācijas pakalpojumu sniedzēji gādā, lai informāciju un datus varētu izmantot:

| a) | lidojuma personāls, tostarp lidojuma apkalpe, kā arī lidojumu plānošanas, lidojumu vadīšanas sistēmas un lidojumu simulatori; |
| --- | --- |

a)

lidojuma personāls, tostarp lidojuma apkalpe, kā arī lidojumu plānošanas, lidojumu vadīšanas sistēmas un lidojumu simulatori;

| b) | gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji, kas atbild par lidojumu informācijas pakalpojumiem, lidlauku lidojumu informācijas pakalpojumiem un pirmsizlidošanas informāciju. |
| --- | --- |

b)

gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji, kas atbild par lidojumu informācijas pakalpojumiem, lidlauku lidojumu informācijas pakalpojumiem un pirmsizlidošanas informāciju.

Aeronavigācijas informācijas pakalpojumu sniedzēji gādā par datu integritāti un apliecina informācijas precizitātes līmeni, kas tiek izplatīta ekspluatācijas vajadzībām, tostarp informācijas avotu, pirms šādas informācijas izplatīšanas.

2.   DARBA METODES UN DARBĪBAS PROCEDŪRAS

Aeronavigācijas informācijas pakalpojumu sniedzējiem ir jāspēj pierādīt, ka to darba metodes un darbības procedūras atbilst standartiem:

| a) | Komisijas Regula (ES) Nr. 73/2010 (1); |
| --- | --- |

a)

Komisijas Regula (ES) Nr. 73/2010 (1);

| b) | tālāk uzskaitītajos Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju pielikumos tādā mērā, kā to prasa aeronavigācijas informācijas pakalpojumu sniegšanas noteikumi attiecīgajā gaisa telpā:






  i) | 3. pielikums par meteoroloģiskajiem pakalpojumiem starptautiskajai aeronavigācijai: 17. izdevums, 2010. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 75; |
| --- | --- | --- |

b)

tālāk uzskaitītajos Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju pielikumos tādā mērā, kā to prasa aeronavigācijas informācijas pakalpojumu sniegšanas noteikumi attiecīgajā gaisa telpā:

i)

3. pielikums par meteoroloģiskajiem pakalpojumiem starptautiskajai aeronavigācijai: 17. izdevums, 2010. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 75;

| ii) | 4. pielikums par aeronautikas tabulām: 11. izdevums, 2009. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 56; |
| --- | --- |

ii)

4. pielikums par aeronautikas tabulām: 11. izdevums, 2009. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 56;

| iii) | neatkarīgi no Regulas (ES) Nr. 73/2010 – 15. pielikums par aeronavigācijas informācijas pakalpojumiem: 13. izdevums, 2010. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 36. |
| --- | --- |

iii)

neatkarīgi no Regulas (ES) Nr. 73/2010 – 15. pielikums par aeronavigācijas informācijas pakalpojumiem: 13. izdevums, 2010. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 36.

---

(1)  OV L 23, 27.1.2010., 6. lpp.

---

V PIELIKUMS

Īpašas prasības attiecībā uz sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojumu sniegšanu

1.   TEHNISKĀ UN DARBĪBAS KOMPETENCE UN IESPĒJAS

Sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojumu sniedzēji gādā par savu pakalpojumu pieejamību, nepārtrauktību, precizitāti un integritāti.

Sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojumu sniedzējs apliecina sniegto pakalpojumu kvalitātes līmeni un pierāda, ka tā izmantotais aprīkojums regulāri tiek apkopts un vajadzības gadījumā tiek kalibrēts.

2.   PAKALPOJUMU DROŠUMS

Sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojumu sniedzēji atbilst II pielikuma 3. daļas prasībām par pakalpojumu drošību.

3.   DARBA METODES UN DARBĪBAS PROCEDŪRAS

Sakaru, navigācijas un uzraudzības pakalpojumu sniedzējiem ir jāspēj demonstrēt, ka darba metodes un darbības procedūras tiktāl, cik tas ir nepieciešams sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojumu sniegšanai attiecīgajā gaisa telpā, atbilst Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 10. pielikumā par aeronavigācijas telekomunikācijām noteiktajiem standartiem šādā redakcijā:

| a) | I sējums par radionavigācijas palīglīdzekļiem: 6. izdevums, 2006. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 85; |
| --- | --- |

a)

I sējums par radionavigācijas palīglīdzekļiem: 6. izdevums, 2006. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 85;

| b) | II sējums par sakaru procedūrām, tostarp arī ar PANS statusu: 6. izdevums, 2001. gada oktobris, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 85; |
| --- | --- |

b)

II sējums par sakaru procedūrām, tostarp arī ar PANS statusu: 6. izdevums, 2001. gada oktobris, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 85;

| c) | III sējums par sakaru sistēmām: 2. izdevums, 2007. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 85; |
| --- | --- |

c)

III sējums par sakaru sistēmām: 2. izdevums, 2007. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 85;

| d) | IV sējums par uzraudzības radariem un sadursmes novēršanas sistēmām: 4. izdevums, 2007. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 85; |
| --- | --- |

d)

IV sējums par uzraudzības radariem un sadursmes novēršanas sistēmām: 4. izdevums, 2007. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 85;

| e) | V sējums par aeronavigācijas radiofrekvenču spektra izmantošanu: 2. izdevums, 2001. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 85. |
| --- | --- |

e)

V sējums par aeronavigācijas radiofrekvenču spektra izmantošanu: 2. izdevums, 2001. gada jūlijs, tostarp visi grozījumi līdz Nr. 85.

---

| 18.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 271/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 271/42

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1036/2011

(2011. gada 17. oktobris),

ar kuru attiecībā uz ELGF 2012. grāmatvedības gadu nosaka procentu likmes, kas jāpiemēro, aprēķinot finansēšanas izmaksas intervences pasākumiem, kuros ietilpst krājumu iepirkšana, uzglabāšana un realizācija

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 884/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz intervences krājumu glabāšanas pasākumu finansēšanu, ko veic Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), un intervences krājumu glabāšanas darbību iegrāmatošanu, ko īsteno dalībvalstu maksājumu aģentūras (2), ir paredzēts, ka izdevumus saistībā ar finansiālajām izmaksām, kas dalībvalstīm radušās, piesaistot līdzekļus, lai iepirktu produktus, nosaka saskaņā ar minētās regulas IV pielikumā definēto aprēķināšanas kārtību. |
| --- | --- |

(1)

Ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 884/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz intervences krājumu glabāšanas pasākumu finansēšanu, ko veic Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), un intervences krājumu glabāšanas darbību iegrāmatošanu, ko īsteno dalībvalstu maksājumu aģentūras (2), ir paredzēts, ka izdevumus saistībā ar finansiālajām izmaksām, kas dalībvalstīm radušās, piesaistot līdzekļus, lai iepirktu produktus, nosaka saskaņā ar minētās regulas IV pielikumā definēto aprēķināšanas kārtību.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 884/2006 IV pielikuma I.1. punkta pirmajā daļā noteikts, ka attiecīgās finansiālās izmaksas ir aprēķināmas, pamatojoties uz vienotu procentu likmi, ko Savienībai katra grāmatvedības gada sākumā nosaka Komisija. Šī procentu likme atbilst vidējām trīs mēnešu un divpadsmit mēnešu EURIBOR nākotnes procentu likmēm, kas reģistrētas sešos mēnešos pirms dalībvalstu paziņojuma, kā paredzēts iepriekš minētā IV pielikuma I.2. punkta pirmajā daļā, piemērojot tām svēruma koeficientu – attiecīgi viena trešdaļa un divas trešdaļas. Šī likme jānosaka pirms katra Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) grāmatvedības gada sākuma. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 884/2006 IV pielikuma I.1. punkta pirmajā daļā noteikts, ka attiecīgās finansiālās izmaksas ir aprēķināmas, pamatojoties uz vienotu procentu likmi, ko Savienībai katra grāmatvedības gada sākumā nosaka Komisija. Šī procentu likme atbilst vidējām trīs mēnešu un divpadsmit mēnešu EURIBOR nākotnes procentu likmēm, kas reģistrētas sešos mēnešos pirms dalībvalstu paziņojuma, kā paredzēts iepriekš minētā IV pielikuma I.2. punkta pirmajā daļā, piemērojot tām svēruma koeficientu – attiecīgi viena trešdaļa un divas trešdaļas. Šī likme jānosaka pirms katra Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) grāmatvedības gada sākuma.

| (3) | Tomēr, ja kādas dalībvalsts paziņotā procentu likme ir zemāka par Savienībai noteikto vienoto procentu likmi, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 884/2006 IV pielikuma I.2. punkta otro daļu procentu likmi attiecīgajai dalībvalstij nosaka saskaņā ar paziņoto procentu likmi. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr, ja kādas dalībvalsts paziņotā procentu likme ir zemāka par Savienībai noteikto vienoto procentu likmi, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 884/2006 IV pielikuma I.2. punkta otro daļu procentu likmi attiecīgajai dalībvalstij nosaka saskaņā ar paziņoto procentu likmi.

| (4) | Tai pašā laikā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 884/2006 IV pielikuma I.2. punkta trešajai daļai, ja dalībvalsts neiesniedz paziņojumu saskaņā ar minētā IV pielikuma I.2. punkta pirmajā daļā norādīto formu un termiņiem, uzskata, ka šīs valsts samaksātā procentu likme ir nulle. Ja dalībvalsts paziņo, ka tai nav radušās ar procentu likmēm saistītās izmaksas, jo atsauces periodā tai nebija lauksaimniecības produktu, kas nodoti valsts intervences krājumos, šai dalībvalstij piemēro Komisijas noteikto vienoto procentu likmi. Dānija, Latvija, Luksemburga, Malta, Portugāle un Rumānija ir paziņojušas, ka tām nav radušās ar procentu likmēm saistītās izmaksas, jo atsauces periodā tām nebija valsts intervences krājumos nodotu lauksaimniecības produktu. |
| --- | --- |

(4)

Tai pašā laikā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 884/2006 IV pielikuma I.2. punkta trešajai daļai, ja dalībvalsts neiesniedz paziņojumu saskaņā ar minētā IV pielikuma I.2. punkta pirmajā daļā norādīto formu un termiņiem, uzskata, ka šīs valsts samaksātā procentu likme ir nulle. Ja dalībvalsts paziņo, ka tai nav radušās ar procentu likmēm saistītās izmaksas, jo atsauces periodā tai nebija lauksaimniecības produktu, kas nodoti valsts intervences krājumos, šai dalībvalstij piemēro Komisijas noteikto vienoto procentu likmi. Dānija, Latvija, Luksemburga, Malta, Portugāle un Rumānija ir paziņojušas, ka tām nav radušās ar procentu likmēm saistītās izmaksas, jo atsauces periodā tām nebija valsts intervences krājumos nodotu lauksaimniecības produktu.

| (5) | Ievērojot dalībvalstu sniegtos paziņojumus Komisijai, procentu likmes, kas jāizmanto attiecībā uz ELGF 2012. grāmatvedības gadu, ir jānosaka, ņemot vērā šos dažādos faktorus. |
| --- | --- |

(5)

Ievērojot dalībvalstu sniegtos paziņojumus Komisijai, procentu likmes, kas jāizmanto attiecībā uz ELGF 2012. grāmatvedības gadu, ir jānosaka, ņemot vērā šos dažādos faktorus.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības fondu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības fondu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz izdevumiem, kas dalībvalstīm rodas kā finansiālās izmaksas par līdzekļu piesaistīšanu intervences produktu iegādei un kas attiecināmi uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) 2012. grāmatvedības gadu, Regulas (EK) Nr. 884/2006 IV pielikumā paredzētās procentu likmes, piemērojot minētās regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu, nosaka šādā līmenī:

| a) | 0,0 % – Kiprai, Igaunijai un Latvijai piemērojamā īpašā procentu likme; |
| --- | --- |

a)

0,0 % – Kiprai, Igaunijai un Latvijai piemērojamā īpašā procentu likme;

| b) | 0,5 % – Somijai piemērojamā īpašā procentu likme; |
| --- | --- |

b)

0,5 % – Somijai piemērojamā īpašā procentu likme;

| c) | 0,6 % – Apvienotajai Karalistei piemērojamā īpašā procentu likme; |
| --- | --- |

c)

0,6 % – Apvienotajai Karalistei piemērojamā īpašā procentu likme;

| d) | 0,9 % – Vācijai piemērojamā īpašā procentu likme; |
| --- | --- |

d)

0,9 % – Vācijai piemērojamā īpašā procentu likme;

| e) | 1,0 % – Īrijai piemērojamā īpašā procentu likme; |
| --- | --- |

e)

1,0 % – Īrijai piemērojamā īpašā procentu likme;

| f) | 1,2 % – Beļģijai piemērojamā īpašā procentu likme; |
| --- | --- |

f)

1,2 % – Beļģijai piemērojamā īpašā procentu likme;

| g) | 1,3 % – Austrijai piemērojamā īpašā procentu likme; |
| --- | --- |

g)

1,3 % – Austrijai piemērojamā īpašā procentu likme;

| h) | 1,4 % – Čehijai piemērojamā īpašā procentu likme; |
| --- | --- |

h)

1,4 % – Čehijai piemērojamā īpašā procentu likme;

| i) | 1,8 % – Zviedrijai piemērojamā īpašā procentu likme; |
| --- | --- |

i)

1,8 % – Zviedrijai piemērojamā īpašā procentu likme;

| j) | 1,9 % – pārējām dalībvalstīm piemērojamā Savienības vienotā procentu likme. |
| --- | --- |

j)

1,9 % – pārējām dalībvalstīm piemērojamā Savienības vienotā procentu likme.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2011. gada 1. oktobra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 17. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 171, 23.6.2006., 35. lpp.

2

---

| 18.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 271/44 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 271/44

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1037/2011

(2011. gada 17. oktobris),

ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 18. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 17. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | EC | 31,1 |
| MA | 42,0 |
| MK | 55,2 |
| ZA | 35,6 |
| ZZ | 41,0 |
| 0707 00 05 | TR | 132,0 |
| ZZ | 132,0 |
| 0709 90 70 | EC | 33,4 |
| TR | 116,3 |
| ZZ | 74,9 |
| 0805 50 10 | AR | 65,1 |
| BR | 38,2 |
| CL | 60,5 |
| TR | 65,3 |
| UY | 56,8 |
| ZA | 76,2 |
| ZZ | 60,4 |
| 0806 10 10 | BR | 182,7 |
| CL | 79,6 |
| TR | 119,8 |
| ZA | 64,2 |
| ZZ | 111,6 |
| 0808 10 80 | AR | 61,9 |
| BR | 62,6 |
| CA | 105,2 |
| CL | 69,3 |
| CN | 66,1 |
| NZ | 115,4 |
| US | 96,0 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 84,8 |
| 0808 20 50 | AR | 50,6 |
| CL | 85,4 |
| CN | 104,3 |
| TR | 133,7 |
| ZZ | 93,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

EC

31,1

MA

42,0

MK

55,2

ZA

35,6

ZZ

41,0

0707 00 05

TR

132,0

ZZ

132,0

0709 90 70

EC

33,4

TR

116,3

ZZ

74,9

0805 50 10

AR

65,1

BR

38,2

CL

60,5

TR

65,3

UY

56,8

ZA

76,2

ZZ

60,4

0806 10 10

BR

182,7

CL

79,6

TR

119,8

ZA

64,2

ZZ

111,6

0808 10 80

AR

61,9

BR

62,6

CA

105,2

CL

69,3

CN

66,1

NZ

115,4

US

96,0

ZA

101,5

ZZ

84,8

0808 20 50

AR

50,6

CL

85,4

CN

104,3

TR

133,7

ZZ

93,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 18.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 271/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 271/46

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1038/2011

(2011. gada 17. oktobris),

ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./12. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./12. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1004/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./12. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1004/2011 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2011./12. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Īstenošanas regulas (ES) Nr. 971/2011 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 18. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 17. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 254, 30.9.2011., 12. lpp.

3

(4)  OV L 267, 12.10.2011., 9. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2011. gada 18. oktobra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 49,78 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 49,78 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 49,78 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 49,78 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,45 | 2,03 |
| 1701 99 10 (2) | 51,45 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,45 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,51 | 0,21 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

49,78

0,00

1701 11 90 (1)

49,78

0,00

1701 12 10 (1)

49,78

0,00

1701 12 90 (1)

49,78

0,00

1701 91 00 (2)

51,45

2,03

1701 99 10 (2)

51,45

0,00

1701 99 90 (2)

51,45

0,00

1702 90 95 (3)

0,51

0,21

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

LĒMUMI

| 18.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 271/48 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 271/48

---

PADOMES LĒMUMS 2011/691/KĀDP

(2011. gada 17. oktobris),

ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Kosovā (1)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2008. gada 4. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO
   (2) un Vienoto rīcību 2008/123/KĀDP (3), ar ko Pieter FEITH kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Kosovā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 4. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO
   (2) un Vienoto rīcību 2008/123/KĀDP (3), ar ko Pieter FEITH kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Kosovā.

| (2) | Padome 2011. gada 5. maijā pieņēma Lēmumu 2011/270/KĀDP (4), ar ko par ESĪP Kosovā līdz 2011. gada 31. jūlijam iecēla Fernando GENTILINI kungu. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2011. gada 5. maijā pieņēma Lēmumu 2011/270/KĀDP (4), ar ko par ESĪP Kosovā līdz 2011. gada 31. jūlijam iecēla Fernando GENTILINI kungu.

| (3) | Padome 2011. gada 28. jūlijā pieņēma Lēmumu 2011/478/KĀDP (5), ar ko pagarina pilnvaru termiņu ESĪP līdz 2011. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 28. jūlijā pieņēma Lēmumu 2011/478/KĀDP (5), ar ko pagarina pilnvaru termiņu ESĪP līdz 2011. gada 30. septembrim.

| (4) | ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz 2012. gada 31. janvārim. |
| --- | --- |

(4)

ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz 2012. gada 31. janvārim.

| (5) | ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu, |
| --- | --- |

(5)

ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2011/270/KĀDP groza šādi:

| 1) | lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:
  “1. pants
  Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
  Ar šo Fernando GENTILINI kungs tiek iecelts par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Kosovā uz laikposmu no 2011. gada 1. maija līdz 2012. gada 31. janvārim. ESĪP pilnvaras var beigties ātrāk, ja Padome pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikuma pieņem tādu lēmumu.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Eiropas Savienības īpašais pārstāvis

Ar šo Fernando GENTILINI kungs tiek iecelts par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Kosovā uz laikposmu no 2011. gada 1. maija līdz 2012. gada 31. janvārim. ESĪP pilnvaras var beigties ātrāk, ja Padome pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikuma pieņem tādu lēmumu.”;

| 2) | lēmuma 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2011. gada 1. maija līdz 2011. gada 30. septembrim ir EUR 690 000.
  ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2011. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 31. janvārim ir EUR 770 000.” |
| --- | --- |

2)

lēmuma 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2011. gada 1. maija līdz 2011. gada 30. septembrim ir EUR 690 000.

ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2011. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 31. janvārim ir EUR 770 000.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2011. gada 1. oktobra.

Briselē, 2011. gada 17. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1244 (1999).

1

(2)  OV L 42, 16.2.2008., 92. lpp.

2

(3)  OV L 42, 16.2.2008., 88. lpp.

3

(4)  OV L 119, 7.5.2011., 12. lpp.

4

(5)  OV L 197, 29.7.2011., 12. lpp.

5

---

| 18.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 271/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 271/49

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 14. oktobris)

par Apvienotās Karalistes lūgumu pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7228)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2011/692/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 331. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlaments un Padome 2011. gada 5. aprīlī pieņēma Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (1). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlaments un Padome 2011. gada 5. aprīlī pieņēma Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (1).

| (2) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Apvienotā Karaliste nepiedalījās šīs direktīvas pieņemšanā, un šī direktīva tai nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Apvienotā Karaliste nepiedalījās šīs direktīvas pieņemšanā, un šī direktīva tai nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (3) | Saskaņā ar minētā protokola 4. pantu Apvienotā Karaliste ar 2011. gada 14. jūlija vēstuli paziņoja Komisijai par savu nodomu pieņemt šo direktīvu, |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar minētā protokola 4. pantu Apvienotā Karaliste ar 2011. gada 14. jūlija vēstuli paziņoja Komisijai par savu nodomu pieņemt šo direktīvu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvu 2011/36/ES piemēro Apvienotajai Karalistei.

2. pants

Direktīva 2011/36/ES stājas spēkā attiecībā uz Apvienoto Karalisti no šā lēmuma paziņošanas datuma.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2011. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Cecilia MALMSTRÖM

---

(1)  OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.

1

---

IV Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

| 18.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 271/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 271/50

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 21. decembris)

par Spānijas ogļu rūpniecības pārstrukturēšanas plānu un valsts atbalstu 2003.–2005. gadam, ko Spānija īstenojusi attiecībā uz 2003. un 2004. gadu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2005) 5410)

(Autentisks ir tikai teksts spāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/693/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punktu,

pēc ieinteresēto personu uzaicināšanas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekšminēto pantu (1) un ņemot vērā viņu piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu un Padomes 2002. gada 23. jūlija Regulas (EK) Nr. 1407/2002 par valsts atbalstu ogļu rūpniecībai (2) noteikumiem ar 2002. gada 19. decembra vēstuli Spānija paziņoja Komisijai par Spānijas ogļu rūpniecības pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu un Padomes 2002. gada 23. jūlija Regulas (EK) Nr. 1407/2002 par valsts atbalstu ogļu rūpniecībai (2) noteikumiem ar 2002. gada 19. decembra vēstuli Spānija paziņoja Komisijai par Spānijas ogļu rūpniecības pārstrukturēšanas plānu.

| (2) | Ar 2003. gada 19. februāra un 2003. gada 31. jūlija vēstulēm Komisija pieprasīja papildu informāciju. Spānija iesniedza papildu informāciju ar 2003. gada 18. aprīļa un 2003. gada 3. oktobra vēstulēm. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2003. gada 19. februāra un 2003. gada 31. jūlija vēstulēm Komisija pieprasīja papildu informāciju. Spānija iesniedza papildu informāciju ar 2003. gada 18. aprīļa un 2003. gada 3. oktobra vēstulēm.

| (3) | Ar 2003. gada 16. jūnija vēstuli Spānija iesniedza 2003. gada 17. marta Administratīvo rīkojumu ECO 768/2003 par finanšu atbalsta sniegšanu ogļu rūpniecības uzņēmumiem 2003. gadā. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2003. gada 16. jūnija vēstuli Spānija iesniedza 2003. gada 17. marta Administratīvo rīkojumu ECO 768/2003 par finanšu atbalsta sniegšanu ogļu rūpniecības uzņēmumiem 2003. gadā.

| (4) | Spānija 2003. gada 8. augusta vēstulē norādīja atbalsta summas, ko 2003. gadā ir paredzēts piešķirt katram ogļu ieguves uzņēmumam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1407/2002. |
| --- | --- |

(4)

Spānija 2003. gada 8. augusta vēstulē norādīja atbalsta summas, ko 2003. gadā ir paredzēts piešķirt katram ogļu ieguves uzņēmumam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1407/2002.

| (5) | Ar 2003. gada 18. augusta un 2003. gada 18. septembra vēstulēm Spānija iesniedza informāciju par ražotņu ražošanas izmaksām saskaņā ar Komisijas 2002. gada 17. oktobra Lēmumu 2002/871/EK, ar ko izveido kopēju tās informācijas paziņošanas sistēmu, kura vajadzīga, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1407/2002 par valsts atbalstu akmeņogļu rūpniecībai (3). |
| --- | --- |

(5)

Ar 2003. gada 18. augusta un 2003. gada 18. septembra vēstulēm Spānija iesniedza informāciju par ražotņu ražošanas izmaksām saskaņā ar Komisijas 2002. gada 17. oktobra Lēmumu 2002/871/EK, ar ko izveido kopēju tās informācijas paziņošanas sistēmu, kura vajadzīga, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1407/2002 par valsts atbalstu akmeņogļu rūpniecībai (3).

| (6) | Ar 2004. gada 10. februāra vēstuli Spānija iesniedza administratīvo rīkojumu par finanšu atbalsta piešķiršanu ogļu rūpniecības uzņēmumiem 2004. gadā. |
| --- | --- |

(6)

Ar 2004. gada 10. februāra vēstuli Spānija iesniedza administratīvo rīkojumu par finanšu atbalsta piešķiršanu ogļu rūpniecības uzņēmumiem 2004. gadā.

| (7) | Ar 2004. gada 30. marta vēstuli Komisija informēja Spāniju, ka pēc Spānijas iestāžu iesniegtās informācijas izskatīšanas tā ir nolēmusi sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). |
| --- | --- |

(7)

Ar 2004. gada 30. marta vēstuli Komisija informēja Spāniju, ka pēc Spānijas iestāžu iesniegtās informācijas izskatīšanas tā ir nolēmusi sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4).

| (8) | Ar 2004. gada 30. jūnija un 2004. gada 16. jūlija vēstulēm Spānija sniedza papildu informāciju par pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(8)

Ar 2004. gada 30. jūnija un 2004. gada 16. jūlija vēstulēm Spānija sniedza papildu informāciju par pārstrukturēšanas plānu.

| (9) | Ar 2005. gada 19. februāra vēstuli Spānija iesniedza administratīvo rīkojumu par finanšu atbalsta piešķiršanu ogļu rūpniecības uzņēmumiem 2005. gadā. |
| --- | --- |

(9)

Ar 2005. gada 19. februāra vēstuli Spānija iesniedza administratīvo rīkojumu par finanšu atbalsta piešķiršanu ogļu rūpniecības uzņēmumiem 2005. gadā.

| (10) | Ar 2005. gada 7. septembra vēstuli Komisija pieprasīja papildu informāciju. Spānija atbildēja ar 2005. gada 20. oktobra vēstuli un sniedza papildu informāciju par pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(10)

Ar 2005. gada 7. septembra vēstuli Komisija pieprasīja papildu informāciju. Spānija atbildēja ar 2005. gada 20. oktobra vēstuli un sniedza papildu informāciju par pārstrukturēšanas plānu.

| (11) | Ņemot vērā Spānijas sniegto informāciju, Komisijai ir jāpieņem lēmums par Spānijas ogļu rūpniecības pārstrukturēšanas plānu un, ja Komisija par šo plānu pieņem pozitīvu atzinumu, par ikgadējo atbalstu 2003., 2004. un 2005. gadā. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā Spānijas sniegto informāciju, Komisijai ir jāpieņem lēmums par Spānijas ogļu rūpniecības pārstrukturēšanas plānu un, ja Komisija par šo plānu pieņem pozitīvu atzinumu, par ikgadējo atbalstu 2003., 2004. un 2005. gadā.

| (12) | Uz pārstrukturēšanas plānu un finanšu pasākumiem attiecas Regula (EK) Nr. 1407/2002. Komisijai jāpieņem lēmums par pārstrukturēšanas plānu saskaņā ar regulas 10. pantu, lai noteiktu to, vai tas atbilst 4.–8. pantā paredzētajiem nosacījumiem un kritērijiem un vai tas atbilst šīs regulas mērķiem. Turklāt, ja Komisija par šo plānu pieņem pozitīvu atzinumu, saskaņā ar regulas 10. panta 2. punktu tai ir jāpārbauda, vai 2003.–2005. gadam paziņotie pasākumi atbilst pārstrukturēšanas plānam un, plašākā nozīmē, vai atbalsts ir atbilstīgs kopējā tirgus darbībai. |
| --- | --- |

(12)

Uz pārstrukturēšanas plānu un finanšu pasākumiem attiecas Regula (EK) Nr. 1407/2002. Komisijai jāpieņem lēmums par pārstrukturēšanas plānu saskaņā ar regulas 10. pantu, lai noteiktu to, vai tas atbilst 4.–8. pantā paredzētajiem nosacījumiem un kritērijiem un vai tas atbilst šīs regulas mērķiem. Turklāt, ja Komisija par šo plānu pieņem pozitīvu atzinumu, saskaņā ar regulas 10. panta 2. punktu tai ir jāpārbauda, vai 2003.–2005. gadam paziņotie pasākumi atbilst pārstrukturēšanas plānam un, plašākā nozīmē, vai atbalsts ir atbilstīgs kopējā tirgus darbībai.

2.   PASĀKUMA SĪKS APRAKSTS

| (13) | Ar Komisijas 1998. gada 3. jūnija Lēmumu 98/637/EOTK par Spānijas piešķirto atbalstu ogļu rūpniecībai 1998. gadā (5) Komisija 1998. gada 3. jūnijā apstiprināja Spānijas ogļu rūpniecības pārstrukturēšanas plānu laikposmam no 1998. līdz 2002. gadam. Šis plāns pamatojās uz Ogļu ieguves rūpniecības pārstrukturēšanas un kalnrūpniecības rajonu alternatīvās attīstības plānu 1998.–2005. gadam, ko parakstīja 1997. gada 15. jūlijā. Šis plāns bija Spānijas iestāžu un ogļu rūpniecības nozares ieinteresēto personu vienošanās rezultāts un ietvēra noteikumus uzņēmumiem, kas saņēma atbalstu. Izanalizējot 1998.–2002. gada pārstrukturēšanas plāna atbilstību Komisijas 1993. gada 28. decembra Lēmuma Nr. 3632/93/EOTK, ar ko izveido Kopienas noteikumus valsts atbalstam ogļu rūpniecībā (6), vispārējiem un konkrētajiem mērķiem, Komisija sniedza pozitīvu atzinumu par šo plānu. |
| --- | --- |

(13)

Ar Komisijas 1998. gada 3. jūnija Lēmumu 98/637/EOTK par Spānijas piešķirto atbalstu ogļu rūpniecībai 1998. gadā (5) Komisija 1998. gada 3. jūnijā apstiprināja Spānijas ogļu rūpniecības pārstrukturēšanas plānu laikposmam no 1998. līdz 2002. gadam. Šis plāns pamatojās uz Ogļu ieguves rūpniecības pārstrukturēšanas un kalnrūpniecības rajonu alternatīvās attīstības plānu 1998.–2005. gadam, ko parakstīja 1997. gada 15. jūlijā. Šis plāns bija Spānijas iestāžu un ogļu rūpniecības nozares ieinteresēto personu vienošanās rezultāts un ietvēra noteikumus uzņēmumiem, kas saņēma atbalstu. Izanalizējot 1998.–2002. gada pārstrukturēšanas plāna atbilstību Komisijas 1993. gada 28. decembra Lēmuma Nr. 3632/93/EOTK, ar ko izveido Kopienas noteikumus valsts atbalstam ogļu rūpniecībā (6), vispārējiem un konkrētajiem mērķiem, Komisija sniedza pozitīvu atzinumu par šo plānu.

| (14) | Ņemot vērā Spānijas valdības nodomu sniegt atbalstu ogļu rūpniecībai pēc EOTK līguma termiņa beigām 2002. gada 23. jūlijā un saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1407/2002, īpaši tās 9. panta 10. punktu, 2002. gada 19. decembrī Spānijas iestādes paziņoja Komisijai par pagaidu plānu ogļu rezerves apguvei un ražotņu slēgšanai laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā Spānijas valdības nodomu sniegt atbalstu ogļu rūpniecībai pēc EOTK līguma termiņa beigām 2002. gada 23. jūlijā un saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1407/2002, īpaši tās 9. panta 10. punktu, 2002. gada 19. decembrī Spānijas iestādes paziņoja Komisijai par pagaidu plānu ogļu rezerves apguvei un ražotņu slēgšanai laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam.

| (15) | Šis pārstrukturēšanas plāns ir saistīts ar Spānijas iestāžu nodomu turpināt atbalstīt ogļu rūpniecību laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam, nodrošinot atbalstu ražošanai un pārstrukturēšanas procesa ārkārtas izmaksu segšanai. Šajā priekšlikumā par laikposmu līdz 2005. gadam tiek uzskatīts, ka uzņēmumu un darbinieku centieni pārstrukturēt nozari no 1998. līdz 2002. gadam turpināsies, pamatojoties uz Spānijas Ogļu ieguves rūpniecības pārstrukturēšanas plānu 1998.–2005. gadam, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1407/2002 mērķus, t. i., ražot mazākā apjomā ar mazāku atbalstu un darbaspēku, tādējādi ļaujot samazināt ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(15)

Šis pārstrukturēšanas plāns ir saistīts ar Spānijas iestāžu nodomu turpināt atbalstīt ogļu rūpniecību laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam, nodrošinot atbalstu ražošanai un pārstrukturēšanas procesa ārkārtas izmaksu segšanai. Šajā priekšlikumā par laikposmu līdz 2005. gadam tiek uzskatīts, ka uzņēmumu un darbinieku centieni pārstrukturēt nozari no 1998. līdz 2002. gadam turpināsies, pamatojoties uz Spānijas Ogļu ieguves rūpniecības pārstrukturēšanas plānu 1998.–2005. gadam, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1407/2002 mērķus, t. i., ražot mazākā apjomā ar mazāku atbalstu un darbaspēku, tādējādi ļaujot samazināt ražošanas izmaksas.

| (16) | Spānijas iestādes ir norādījušas, ka viens no kritērijiem ir sociālā situācija, kas ir jāņem vērā, lemjot par to, kurās ražotnēs būtu jāsaglabā minimālais darbības līmenis, nodrošinot ogļu rezerves resursu apguvi. Citi kritēriji būs pastāvošais ogļu tirgus un vides jomas tiesību aktu īstenošana. Šie kritēriji noteiks, kuras elektrostacijas varēs turpināt darboties. |
| --- | --- |

(16)

Spānijas iestādes ir norādījušas, ka viens no kritērijiem ir sociālā situācija, kas ir jāņem vērā, lemjot par to, kurās ražotnēs būtu jāsaglabā minimālais darbības līmenis, nodrošinot ogļu rezerves resursu apguvi. Citi kritēriji būs pastāvošais ogļu tirgus un vides jomas tiesību aktu īstenošana. Šie kritēriji noteiks, kuras elektrostacijas varēs turpināt darboties.

| (17) | Papildus šiem kritērijiem Spānijas iestādes uzskatīja, ka kopumā 2003.–2005. gada plānā ierosinātais atbalsta samazinājums liks uzņēmumiem pieprasīt labprātīgu jaudas samazināšanu. Iespēja piešķirt atbalstu ražotņu slēgšanai automātiski nozīmēs jaudas samazināšanu. Līdz ar to līdz 2005. gada beigām kā mērķis ir ierosināts, ka šis samazinājums sasniegs aptuveni 12 miljonus tonnu. Spānijas iestādes Komisijai garantēja to, ka atbalsts par jaudas samazināšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. pantu tiks izmantots tikai šādu ražotņu slēgšanas izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

(17)

Papildus šiem kritērijiem Spānijas iestādes uzskatīja, ka kopumā 2003.–2005. gada plānā ierosinātais atbalsta samazinājums liks uzņēmumiem pieprasīt labprātīgu jaudas samazināšanu. Iespēja piešķirt atbalstu ražotņu slēgšanai automātiski nozīmēs jaudas samazināšanu. Līdz ar to līdz 2005. gada beigām kā mērķis ir ierosināts, ka šis samazinājums sasniegs aptuveni 12 miljonus tonnu. Spānijas iestādes Komisijai garantēja to, ka atbalsts par jaudas samazināšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. pantu tiks izmantots tikai šādu ražotņu slēgšanas izmaksu segšanai.

| (18) | Ekonomikas un nodarbinātības līmenis ogļu ieguves rajonos joprojām ir krietni zemāks par to līmeni, kas pastāvēja pirms ogļu rūpniecības pārstrukturēšanas. Šā iemesla dēļ Spānijas iestādes norādīja, ka tām ir nepieciešams vairāk laika, lai īstenotu ekonomikas attīstības un ogļu ieguvei alternatīvas nodarbinātības politiku. Nav iespējams paātrināt ogļu rūpniecības pārmaiņas vairāk, nekā ir paredzēts plānos. Spānijas iestādes argumentē, ka pārstrukturēšanas process notiek tikai piecus gadus, kas ir daudz mazāk nekā citās valstīs ar nozīmīgu ogļu rūpniecību. |
| --- | --- |

(18)

Ekonomikas un nodarbinātības līmenis ogļu ieguves rajonos joprojām ir krietni zemāks par to līmeni, kas pastāvēja pirms ogļu rūpniecības pārstrukturēšanas. Šā iemesla dēļ Spānijas iestādes norādīja, ka tām ir nepieciešams vairāk laika, lai īstenotu ekonomikas attīstības un ogļu ieguvei alternatīvas nodarbinātības politiku. Nav iespējams paātrināt ogļu rūpniecības pārmaiņas vairāk, nekā ir paredzēts plānos. Spānijas iestādes argumentē, ka pārstrukturēšanas process notiek tikai piecus gadus, kas ir daudz mazāk nekā citās valstīs ar nozīmīgu ogļu rūpniecību.

| (19) | Spānijas iestādes ir izmantojušas tiesības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1407/2002 9. panta 8. punktā, kas paredz: ja dalībvalstīm ir pienācīgs pamatojums, tās var paziņot Komisijai ražotnes, kuras ir ietvertas iepriekš minētā panta 4. un 6. punktā minētajos plānos, vēlākais 2004. gada jūnijā. |
| --- | --- |

(19)

Spānijas iestādes ir izmantojušas tiesības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1407/2002 9. panta 8. punktā, kas paredz: ja dalībvalstīm ir pienācīgs pamatojums, tās var paziņot Komisijai ražotnes, kuras ir ietvertas iepriekš minētā panta 4. un 6. punktā minētajos plānos, vēlākais 2004. gada jūnijā.

| (20) | Spānijas iestādes, pamatojoties uz Lēmumu 2002/871/EK, ir arī informējušas Komisiju par ražošanas izmaksām ražotnēs attiecībā uz 2001./2002. pārskata gadu un laikposmu no 2003. līdz 2005. gadam. |
| --- | --- |

(20)

Spānijas iestādes, pamatojoties uz Lēmumu 2002/871/EK, ir arī informējušas Komisiju par ražošanas izmaksām ražotnēs attiecībā uz 2001./2002. pārskata gadu un laikposmu no 2003. līdz 2005. gadam.

| (21) | Saskaņā ar “ražotnes” definīciju Lēmuma 2002/871/EK 2. pantā visi ogļu ieguves uzņēmumi, izņemot Hunosa, ir noteikuši savas apakšzemes ogļraktuves un saistīto infrastruktūru kā vienotu “apakšzemes ražotni”, bet visas virszemes ogļraktuves un saistīto infrastruktūru kā vienotu “virszemes ražotni”.
  Paziņotās ražotnes un ražošanas apjoms pārskata gadā (2001/2002) ir šāds:







  Ražotne | U: apakšzemes
  O: virszemes | Ražošanas jauda pārskata gadā
  (tce: ogļu tonnas ekvivalents) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alto Bierzo, S.A. | U | 104 405 |
| Antracitasde Arlanza, S.L. | U | 10 360 |
| Antracitas de Gillon, S.A. | U | 57 100 |
| Antracitas la Granja, S.A. | U | 51 550 |
| O | 8 930 |
| Antracitas de Tineo, S.A. | U | 50 100 |
| Campomanes Hermanos, S.A. | U | 43 320 |
| CARBONAR, S.A. | U | 320 000 |
| Carbones de Arlanza, S.A. | U | 25 332 |
| Carbones de Linares, S.L. | U | 12 817 |
| Carbones del Puerto. S.A. | U | 3 400 |
| Carbones el Tunel, S.L. | U | 17 420 |
| Carbones de Pedraforca, S.A. | U | 75 110 |
| Carbones San Isidro y María, S.L. | U | 31 920 |
| Compaňía General Minera de Teruel, S.A. | U | 21 000 |
| O | 71 000 |
| Coto Minero del Narcea, S.A. |
| — | Monasterio |

(21)

Saskaņā ar “ražotnes” definīciju Lēmuma 2002/871/EK 2. pantā visi ogļu ieguves uzņēmumi, izņemot Hunosa, ir noteikuši savas apakšzemes ogļraktuves un saistīto infrastruktūru kā vienotu “apakšzemes ražotni”, bet visas virszemes ogļraktuves un saistīto infrastruktūru kā vienotu “virszemes ražotni”.

Paziņotās ražotnes un ražošanas apjoms pārskata gadā (2001/2002) ir šāds:

Ražotne

U: apakšzemes

O: virszemes

Ražošanas jauda pārskata gadā

(tce: ogļu tonnas ekvivalents)

Alto Bierzo, S.A.

U

104 405

Antracitasde Arlanza, S.L.

U

10 360

Antracitas de Gillon, S.A.

U

57 100

Antracitas la Granja, S.A.

U

51 550

O

8 930

Antracitas de Tineo, S.A.

U

50 100

Campomanes Hermanos, S.A.

U

43 320

CARBONAR, S.A.

U

320 000

Carbones de Arlanza, S.A.

U

25 332

Carbones de Linares, S.L.

U

12 817

Carbones del Puerto. S.A.

U

3 400

Carbones el Tunel, S.L.

U

17 420

Carbones de Pedraforca, S.A.

U

75 110

Carbones San Isidro y María, S.L.

U

31 920

Compaňía General Minera de Teruel, S.A.

U

21 000

O

71 000

Coto Minero del Narcea, S.A.

—

Monasterio

U

9 000

| — | Braňas |
| --- | --- |

—

Braňas

U

69 000

Coto Minero Jove, S.A.

U

82 334

E.N. Carbonifera del Sur, S.A.

| — | Pozo María |
| --- | --- |

—

Pozo María

U

18 210

| — | Peñarroya |
| --- | --- |

—

Peñarroya

O

381 240

| — | Emma, Puerto llano |
| --- | --- |

—

Emma, Puerto llano

O

464 040

ENDESA, S.A. (TERUEL)

| — | Andorra |
| --- | --- |

—

Andorra

U

55 070

| — | Andorra |
| --- | --- |

—

Andorra

O

354 310

Gonzalez y Diez, S.A.

| — | Tineo |
| --- | --- |

—

Tineo

U

113 098

| — | Buseiro |
| --- | --- |

—

Buseiro

O

16 605

Hijos de Baldomero Garcia, S.A.

U

60 340

Hullas de Coto Cortes, S.A.

U

282 120

O

48 340

Huellera Vasco-Leonesa, S.A.

U

713 533

O

320 882

INCOMISA, S.A.

U

9 370

La Carbonifera del Ebro, S.A.

U

38 426

MALABA, S.A.

U

26 310

Mina Adelina, S.A.

U

8 200

Mina Escobal, S.L.

U

3 079

Mina la Sierra, S.A.

U

5 560

Mina los Compadres, S.L.

U

5 610

Minas de Navaleo, S.L.

U

19 636

Minas de Valdeloso, S.L.

U

9 870

Minas del Principado, S.A.

U

16 903

MINEX, S.A.

U

59 520

Minera del Bajo Segre, S.A.

U

25 164

Minero Siderurgia de Ponferrrada S.A.

U

643 000

O

154 000

Munoz Solé Hermanos, S.A.

U

23 141

Promotora de Minas del Carbon

O

50 580

S.A. Catalano-Aragonesa

U

324 550

O

504 800

Union Minera del Norte, S.A. (UMINSA)

U

736 430

O

86 850

Union Minera Ebro-Segre, S.A. (UMESA)

U

14 090

Viloria Hermanos, SA.

U

73 964

O

29 844

Virgilio Riesco S.A.

U

24 680

Mina La Camocha

U

HUNOSA – Aller

U

314 000

HUNOSA – Figaredo

U

89 000

HUNOSA – San Nicolas

U

110 000

HUNOSA – Montsacro

U

107 000

HUNOSA – Carrio

U

105 000

HUNOSA – Sotón

U

86 000

HUNOSA – Maria Luisa

U

172 000

HUNOSA – Candil

U

94 000

HUNOSA – Pumarabule

U

73 000

Kopā (Tce)

8 023 203

| (22) | Ar 2003. gada 3. oktobra vēstuli Spānijas iestādes paziņoja Komisijai to, ka pazemes ražotnes Endesa, Encasur un Antracitas de Gillon S.A. tiks slēgtas 2005. gadā un ka uzņēmums Promotora de Minas de Carbon S.A. (PMC) slēgs savu virszemes ražotni. |
| --- | --- |

(22)

Ar 2003. gada 3. oktobra vēstuli Spānijas iestādes paziņoja Komisijai to, ka pazemes ražotnes Endesa, Encasur un Antracitas de Gillon S.A. tiks slēgtas 2005. gadā un ka uzņēmums Promotora de Minas de Carbon S.A. (PMC) slēgs savu virszemes ražotni.

2.1.   Darbības atbalsta samazināšana

| (23) | Ogļu ieguves uzņēmumiem paredzētais atbalsta samazinājums faktiskā deficīta segšanai ir 4 % gadā par 2003., 2004. un 2005. gadu, izņemot uzņēmumu Hunosa, kuram šis samazinājums būs vidēji 5,75 % gadā. |
| --- | --- |

(23)

Ogļu ieguves uzņēmumiem paredzētais atbalsta samazinājums faktiskā deficīta segšanai ir 4 % gadā par 2003., 2004. un 2005. gadu, izņemot uzņēmumu Hunosa, kuram šis samazinājums būs vidēji 5,75 % gadā.

2.2.   Ražošanas jauda

| (24) | Attiecībā uz ražošanas jaudu Spānijas valdība ierosināja piešķirt atbalstu par ogļu ražošanas jaudu apmēram 12 miljonu tonnu apmērā 2005. gadā. Ražošana 2002. gadā sasniedza aptuveni 13 400 000 tonnu. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz ražošanas jaudu Spānijas valdība ierosināja piešķirt atbalstu par ogļu ražošanas jaudu apmēram 12 miljonu tonnu apmērā 2005. gadā. Ražošana 2002. gadā sasniedza aptuveni 13 400 000 tonnu.

2.3.   Budžets

| (25) | Darbības atbalsta, tehnisko un sociālo izmaksu kopējās summas, par kurām ir paziņots, ir šādas:








  (EUR) |
| --- | --- |
| Gads | Darbības atbalsts (7) | Tehniskās izmaksas (8) | Sociālās izmaksas (9) |
| 2003. g. | 568 647 000 | 81 299 000 | 469 072 000 |
| 2004. g. | 539 854 000 | 82 987 000 | 490 112 000 |
| 2005. g. | 513 046 000 | 96 739 000 | 484 866 000 |

(25)

Darbības atbalsta, tehnisko un sociālo izmaksu kopējās summas, par kurām ir paziņots, ir šādas:

(EUR)

Gads

Darbības atbalsts (7)

Tehniskās izmaksas (8)

Sociālās izmaksas (9)

2003. g.

568 647 000

81 299 000

469 072 000

2004. g.

539 854 000

82 987 000

490 112 000

2005. g.

513 046 000

96 739 000

484 866 000

| (26) | Attiecībā uz 2006.–2007. gadu Spānijas iestādes ir paziņojušas, ka pašlaik nav iespējams noteikt īpašus mērķus šim laikposmam. Spānijas iestādes izvirza priekšlikumu turpināt samazināt atbalstu par 4 % gadā. Kad būs panākta vienošanās par ogļu rezerves resursu apguves plānu, Komisijai tiks paziņota informācija par atbalsta piešķiršanu un ražošanas sadalījumu (tonnās). |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz 2006.–2007. gadu Spānijas iestādes ir paziņojušas, ka pašlaik nav iespējams noteikt īpašus mērķus šim laikposmam. Spānijas iestādes izvirza priekšlikumu turpināt samazināt atbalstu par 4 % gadā. Kad būs panākta vienošanās par ogļu rezerves resursu apguves plānu, Komisijai tiks paziņota informācija par atbalsta piešķiršanu un ražošanas sadalījumu (tonnās).

2.4.   Plāns attiecībā uz ogļu ieguves uzņēmumu Hunosa

| (27) | Spānijas iestādes sīkāk izklāstīja plānu attiecībā uz valstij piederošo ogļu ieguves uzņēmumu Hunosa. Laikposmā no 2002. līdz 2005. gadam tiek prognozēts, ka jauda samazināsies no 1 800 000 tonnām 2001. gadā līdz 1 340 000 tonnām 2005. gadā. Atbalsts faktiskā deficīta segšanai tiek samazināts no EUR 321 091 000 (2001. gadā) līdz EUR 239 281 000 (2005. gadā). |
| --- | --- |

(27)

Spānijas iestādes sīkāk izklāstīja plānu attiecībā uz valstij piederošo ogļu ieguves uzņēmumu Hunosa. Laikposmā no 2002. līdz 2005. gadam tiek prognozēts, ka jauda samazināsies no 1 800 000 tonnām 2001. gadā līdz 1 340 000 tonnām 2005. gadā. Atbalsts faktiskā deficīta segšanai tiek samazināts no EUR 321 091 000 (2001. gadā) līdz EUR 239 281 000 (2005. gadā).

| (28) | Uzņēmuma Hunosa plāna pamatmērķi 2002.–2005. gadam bija, pirmkārt, pārstrukturēt uzņēmumu un samazināt zaudējumus tā, lai darbības samazināšanas pasākumos, kas nepieciešami saskaņā ar valsts kalnrūpniecības plānu un Kopienas tiesību aktiem, tiktu attiecīgi ņemta vērā Hunosa sociālā un ekonomiskā nozīme Centrālastūrijas akmeņogļu baseinā. Turklāt mērķis bija arī veidot pamatu turpmākai tā reģiona attīstībai, kurā atrodas Centrālastūrijas akmeņogļu baseins, radot apstākļus, kas nepieciešami, lai izveidotu ogļu ieguvei alternatīvu nodarbinātību. Visbeidzot, plānā paredzēts samazināt Hunosa darbības zaudējumus par vairāk nekā 30 % un par 33,6 % samazināt darbaspēku, tādējādi paaugstinot tā ražīgumu par 21,4 %. |
| --- | --- |

(28)

Uzņēmuma Hunosa plāna pamatmērķi 2002.–2005. gadam bija, pirmkārt, pārstrukturēt uzņēmumu un samazināt zaudējumus tā, lai darbības samazināšanas pasākumos, kas nepieciešami saskaņā ar valsts kalnrūpniecības plānu un Kopienas tiesību aktiem, tiktu attiecīgi ņemta vērā Hunosa sociālā un ekonomiskā nozīme Centrālastūrijas akmeņogļu baseinā. Turklāt mērķis bija arī veidot pamatu turpmākai tā reģiona attīstībai, kurā atrodas Centrālastūrijas akmeņogļu baseins, radot apstākļus, kas nepieciešami, lai izveidotu ogļu ieguvei alternatīvu nodarbinātību. Visbeidzot, plānā paredzēts samazināt Hunosa darbības zaudējumus par vairāk nekā 30 % un par 33,6 % samazināt darbaspēku, tādējādi paaugstinot tā ražīgumu par 21,4 %.

| (29) | Hunosa plāns paredzēja īstenot pasākumu kopumu, kas bija izstrādāti, lai nodrošinātu ražošanas apjomu samazināšanu. Pirmkārt, tika slēgtas divas no pastāvošajām deviņām ražotnēm. Tika slēgts arī ogļu mazgāšanas cehs. Šo trīs vienību slēgšana veido ražošanas jaudas samazinājumu par 25 %. Otrkārt, tika veikti ražīguma optimizēšanas pasākumi, galveno uzmanību pievēršot pasākumiem attiecībā uz iegulu izvēli, modernizācijas līmeni un ogļu mazgāšanas procesiem. Uzmanība tika pievērsta tām šahtām, kas nodrošina vislielāko ražīgumu, viszemākās kopējās izmaksas un vislabāko kvalitāti. Principā bija paredzēts, ka uzņēmums Hunosa saglabās daļu ražošanas tuvumā esošās elektrostacijas vajadzībām un piegādās tai ogles 100 dienu patēriņam gadā. Treškārt, plānotās ražošanas samazināšanas dēļ ir jāsamazina uzņēmuma darbinieku skaits. Visbeidzot, veikto pasākumu rezultātā plāna izpildes laikā ražošanas apjoms samazināsies par 26,1 %, kopumā no 1 800 000 tonnām 2001. gadā līdz 1 340 000 tonnām 2005. gadā. |
| --- | --- |

(29)

Hunosa plāns paredzēja īstenot pasākumu kopumu, kas bija izstrādāti, lai nodrošinātu ražošanas apjomu samazināšanu. Pirmkārt, tika slēgtas divas no pastāvošajām deviņām ražotnēm. Tika slēgts arī ogļu mazgāšanas cehs. Šo trīs vienību slēgšana veido ražošanas jaudas samazinājumu par 25 %. Otrkārt, tika veikti ražīguma optimizēšanas pasākumi, galveno uzmanību pievēršot pasākumiem attiecībā uz iegulu izvēli, modernizācijas līmeni un ogļu mazgāšanas procesiem. Uzmanība tika pievērsta tām šahtām, kas nodrošina vislielāko ražīgumu, viszemākās kopējās izmaksas un vislabāko kvalitāti. Principā bija paredzēts, ka uzņēmums Hunosa saglabās daļu ražošanas tuvumā esošās elektrostacijas vajadzībām un piegādās tai ogles 100 dienu patēriņam gadā. Treškārt, plānotās ražošanas samazināšanas dēļ ir jāsamazina uzņēmuma darbinieku skaits. Visbeidzot, veikto pasākumu rezultātā plāna izpildes laikā ražošanas apjoms samazināsies par 26,1 %, kopumā no 1 800 000 tonnām 2001. gadā līdz 1 340 000 tonnām 2005. gadā.

| (30) | Laikposmā no 2002. līdz 2005. gadam uzņēmuma Hunosa plānā bija paredzēts pieņemt darbā 550 jaunu darbinieku. Spānijas iestādes garantēja, ka šos jaunos darbiniekus, ja viņi būtu jāpieņem darbā, atlasītu no citu raktuvju darbiniekiem, kas zaudēja darbu raktuvju slēgšanas dēļ, paredzot divus ļoti konkrētus izņēmumus attiecībā uz tehnisko speciālistu un negadījumos darbā bojā gājušo pēcteču pieņemšanu darbā. |
| --- | --- |

(30)

Laikposmā no 2002. līdz 2005. gadam uzņēmuma Hunosa plānā bija paredzēts pieņemt darbā 550 jaunu darbinieku. Spānijas iestādes garantēja, ka šos jaunos darbiniekus, ja viņi būtu jāpieņem darbā, atlasītu no citu raktuvju darbiniekiem, kas zaudēja darbu raktuvju slēgšanas dēļ, paredzot divus ļoti konkrētus izņēmumus attiecībā uz tehnisko speciālistu un negadījumos darbā bojā gājušo pēcteču pieņemšanu darbā.

| (31) | Spānijas iestādes ir paziņojušas, ka izmaksas uz vienu tonnu ogļu (tce) uzņēmuma Hunosa ražotnēs, kuras tā plāno darbināt pārstrukturēšanas periodā, ir šādas:








  Ražotne | Vidējās izmaksas (EUR/tce) | Samazinājums (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001. g. | 2005. g. |
| Aller | 271 | 237 | 12,5 |
| San Nicolás | 429 | 317 | 26,1 |
| Montsacro | 342 | 251 | 26,6 |
| Carrio | 261 | 223 | 14,5 |
| Sotón | 376 | 304 | 19,1 |
| Mo Luisa | 371 | 331 | 10,8 |
| Candil | 411 | 340 | 17,3 |
| Vidēji | 344 | 278 | 19,2 |

(31)

Spānijas iestādes ir paziņojušas, ka izmaksas uz vienu tonnu ogļu (tce) uzņēmuma Hunosa ražotnēs, kuras tā plāno darbināt pārstrukturēšanas periodā, ir šādas:

Ražotne

Vidējās izmaksas (EUR/tce)

Samazinājums (%)

2001. g.

2005. g.

Aller

271

237

12,5

San Nicolás

429

317

26,1

Montsacro

342

251

26,6

Carrio

261

223

14,5

Sotón

376

304

19,1

Mo Luisa

371

331

10,8

Candil

411

340

17,3

Vidēji

344

278

19,2

| (32) | Spānijas iestādes uzskatīja, ka šis ražošanas izmaksu samazinājums par apmēram 20 % laikposmā no 2002. līdz 2005. gadam parāda iespēju samazināt uzņēmuma Hunosa ražošanas izmaksas un ka nākotnē šo tendenci varētu veicināt. Spānijas iestādes ziņo, ka šāds ražošanas izmaksu samazinājums nozīmē atbalsta samazinājumu uzņēmumam par 25 % un ka nākotnē varētu veicināt šo tendenci. |
| --- | --- |

(32)

Spānijas iestādes uzskatīja, ka šis ražošanas izmaksu samazinājums par apmēram 20 % laikposmā no 2002. līdz 2005. gadam parāda iespēju samazināt uzņēmuma Hunosa ražošanas izmaksas un ka nākotnē šo tendenci varētu veicināt. Spānijas iestādes ziņo, ka šāds ražošanas izmaksu samazinājums nozīmē atbalsta samazinājumu uzņēmumam par 25 % un ka nākotnē varētu veicināt šo tendenci.

| (33) | Atbilstoši plānā noteiktajiem mērķiem tiek izvirzīts priekšlikums veikt pasākumu kopumu, lai veicinātu tādas ekonomiskās struktūras izveidošanu, kas nodrošinātu alternatīvu ogļu ieguvei tajā ģeogrāfiskajā rajonā, kurā darbojas Hunosa. Tāpēc Spānijas iestādes un arodbiedrības ir apņēmušās veicināt 650 darba vietu izveidošanu laikposmā no 2002. līdz 2005. gadam Centrālastūrijas akmeņogļu baseinā, šā plāna ietvaros nodrošinot dažādus pasākumus. |
| --- | --- |

(33)

Atbilstoši plānā noteiktajiem mērķiem tiek izvirzīts priekšlikums veikt pasākumu kopumu, lai veicinātu tādas ekonomiskās struktūras izveidošanu, kas nodrošinātu alternatīvu ogļu ieguvei tajā ģeogrāfiskajā rajonā, kurā darbojas Hunosa. Tāpēc Spānijas iestādes un arodbiedrības ir apņēmušās veicināt 650 darba vietu izveidošanu laikposmā no 2002. līdz 2005. gadam Centrālastūrijas akmeņogļu baseinā, šā plāna ietvaros nodrošinot dažādus pasākumus.

| (34) | Attiecībā uz atbalstu, lai segtu pārstrukturēšanas procesa ārkārtas izmaksas un pārņemtās saistības, kas saistītas ar tehnisko pasākumu piemērošanu attiecībā uz koncentrāciju, kā arī iegulu izvēli un attiecīgo jaudas koriģēšanu, Spānijas iestādes paskaidroja, ka sociālie pasākumi ir nepieciešami jo īpaši tāpēc, lai finansētu pirmstermiņa pensionēšanās shēmas. Atbalsts šo un citu ierosināto pasākumu finansēšanai pakāpeniski samazināsies. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz atbalstu, lai segtu pārstrukturēšanas procesa ārkārtas izmaksas un pārņemtās saistības, kas saistītas ar tehnisko pasākumu piemērošanu attiecībā uz koncentrāciju, kā arī iegulu izvēli un attiecīgo jaudas koriģēšanu, Spānijas iestādes paskaidroja, ka sociālie pasākumi ir nepieciešami jo īpaši tāpēc, lai finansētu pirmstermiņa pensionēšanās shēmas. Atbalsts šo un citu ierosināto pasākumu finansēšanai pakāpeniski samazināsies.

| (35) | Šajā tabulā norādīts darbaspēka samazinājums un kopējās atbalsta summas, kas paredzētas saskaņā ar Hunosa plānu pārstrukturēšanas plāna ietvaros.








  Gads | Darbaspēks gada beigās | Atbalsts darbības samazināšanai (10)


  (EUR) | Atbalsts ārkārtas izmaksām (11)


  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003. g. | 4 902 | 271 593 000 | 302 557 000 |
| 2004. g. | 4 437 | 254 682 000 | 298 983 000 |
| 2005. g. | 4 079 | 239 281 000 | 286 203 000 |

(35)

Šajā tabulā norādīts darbaspēka samazinājums un kopējās atbalsta summas, kas paredzētas saskaņā ar Hunosa plānu pārstrukturēšanas plāna ietvaros.

Gads

Darbaspēks gada beigās

Atbalsts darbības samazināšanai (10)

(EUR)

Atbalsts ārkārtas izmaksām (11)

(EUR)

2003. g.

4 902

271 593 000

302 557 000

2004. g.

4 437

254 682 000

298 983 000

2005. g.

4 079

239 281 000

286 203 000

| (36) | Ar 2003. gada 22. aprīļa vēstuli Spānijas iestādes paziņoja Komisijai to, ka citu mērķu starpā Hunosa plāna mērķis ir kā piesardzības pasākumu saglabāt vietējo ogļu ražošanu minimālā apjomā tā, lai nodrošinātu ogļu rezerves resursu apguvi. |
| --- | --- |

(36)

Ar 2003. gada 22. aprīļa vēstuli Spānijas iestādes paziņoja Komisijai to, ka citu mērķu starpā Hunosa plāna mērķis ir kā piesardzības pasākumu saglabāt vietējo ogļu ražošanu minimālā apjomā tā, lai nodrošinātu ogļu rezerves resursu apguvi.

| (37) | Tajā pašā vēstulē Spānijas iestādes paskaidroja, ka Hunosa minimālais ražošanas apjoms 2005. gadā būs 1 340 000 tonnas, lai garantētu, ka šis uzņēmums var nodrošināt 30 % no Hunosa raktuvju tuvumā esošo elektrostaciju vajadzībām (100 dienas). Spānijas iestādes ierosināja pēc 2005. gada piemērot to pašu kritēriju. Spānijas iestādes uzskatīja, ka stratēģiskās ražošanas saglabāšana elektrostaciju tuvumā ir ogļu rezerves resursu apguves plāna prioritārais mērķis. |
| --- | --- |

(37)

Tajā pašā vēstulē Spānijas iestādes paskaidroja, ka Hunosa minimālais ražošanas apjoms 2005. gadā būs 1 340 000 tonnas, lai garantētu, ka šis uzņēmums var nodrošināt 30 % no Hunosa raktuvju tuvumā esošo elektrostaciju vajadzībām (100 dienas). Spānijas iestādes ierosināja pēc 2005. gada piemērot to pašu kritēriju. Spānijas iestādes uzskatīja, ka stratēģiskās ražošanas saglabāšana elektrostaciju tuvumā ir ogļu rezerves resursu apguves plāna prioritārais mērķis.

2.5.   Finansējuma ilgums

| (38) | Atbalsts tiks sniegts laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam |
| --- | --- |

(38)

Atbalsts tiks sniegts laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam

2.6.   Atbalsta veids

| (39) | Atbalsts tiks sniegts subsīdiju veidā. |
| --- | --- |

(39)

Atbalsts tiks sniegts subsīdiju veidā.

2.7.   Finansējuma saņēmēji

| (40) | Spānijas ogļraktuvju uzņēmumu ražotnes, kas minētas 21. punktā. |
| --- | --- |

(40)

Spānijas ogļraktuvju uzņēmumu ražotnes, kas minētas 21. punktā.

2.8.   Juridiskais pamats

| (41) | Administratīvais rīkojums ECO/2731/2003, Administratīvais rīkojums ECO/768/2003, Administratīvais rīkojums ECO/180/2004 un Administratīvais rīkojums ITC/626/2005. |
| --- | --- |

(41)

Administratīvais rīkojums ECO/2731/2003, Administratīvais rīkojums ECO/768/2003, Administratīvais rīkojums ECO/180/2004 un Administratīvais rīkojums ITC/626/2005.

2.9.   Stāvoklis Spānijas enerģētikas un vides jomā

| (42) | Saskaņā ar Spānijas elektroenerģijas ražošanas prognozēm par laikposmu no 2000. līdz 2011. gadam ogļu daļa elektroenerģijas ražošanā samazināsies no 35,9 % 2000. gadā līdz 15 % 2011. gadā. Minētajā laikposmā no dabasgāzes saražotās elektroenerģijas daudzums palielināsies no 9,7 % līdz 33,1 %. Atjaunojamās enerģijas izmantošana palielināsies no 16,9 % no elektroenerģijas ražošanas 2000. gadā līdz 28,4 % 2011. gadā. Elektroenerģijas ražošana rada tikai 28 % no kopējām CO2 emisijām. Spānija uzskata, ka nav loģiski saistīt valsts ogļu ražošanai sniegto atbalstu un CO2 emisijas. Tā vietā būtu savstarpēji jāsaista enerģijas ražošana un šo gāzu emisijas. Elektrostacijas darbosies tikmēr, kamēr tās būs tehniski un ekonomiski dzīvotspējīgas, neatkarīgi no tā, vai to patēriņam izmantos vietējās vai importa ogles. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar Spānijas elektroenerģijas ražošanas prognozēm par laikposmu no 2000. līdz 2011. gadam ogļu daļa elektroenerģijas ražošanā samazināsies no 35,9 % 2000. gadā līdz 15 % 2011. gadā. Minētajā laikposmā no dabasgāzes saražotās elektroenerģijas daudzums palielināsies no 9,7 % līdz 33,1 %. Atjaunojamās enerģijas izmantošana palielināsies no 16,9 % no elektroenerģijas ražošanas 2000. gadā līdz 28,4 % 2011. gadā. Elektroenerģijas ražošana rada tikai 28 % no kopējām CO2 emisijām. Spānija uzskata, ka nav loģiski saistīt valsts ogļu ražošanai sniegto atbalstu un CO2 emisijas. Tā vietā būtu savstarpēji jāsaista enerģijas ražošana un šo gāzu emisijas. Elektrostacijas darbosies tikmēr, kamēr tās būs tehniski un ekonomiski dzīvotspējīgas, neatkarīgi no tā, vai to patēriņam izmantos vietējās vai importa ogles.

2.10.   Procedūras sākšanas pamatojums

| (43) | Komisija 2004. gada 30. martā uzsāka oficiālo izmeklēšanas procedūru. Komisija izteica šaubas par to, vai paziņotais plāns atbilst Regulā (EK) Nr. 1407/2002 noteiktajiem nosacījumiem un kritērijiem un vai tas atbilst šīs regulas mērķiem. Komisija uzskatīja, ka plāns nebija pietiekami sīki izskaidrots. Tāpēc 2004. gada 30. marta vēstulē Komisija pieprasīja Spānijas iestādēm:






  a) | iesniegt paredzētās ogļu ražošanas kopējo apjomu ogļu ražošanas gadā un prognozēto atbalsta apjomu darbības samazināšanai ogļu ražošanas gadā, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1407/2002 9. panta 4. punktā; |
| --- | --- | --- |

(43)

Komisija 2004. gada 30. martā uzsāka oficiālo izmeklēšanas procedūru. Komisija izteica šaubas par to, vai paziņotais plāns atbilst Regulā (EK) Nr. 1407/2002 noteiktajiem nosacījumiem un kritērijiem un vai tas atbilst šīs regulas mērķiem. Komisija uzskatīja, ka plāns nebija pietiekami sīki izskaidrots. Tāpēc 2004. gada 30. marta vēstulē Komisija pieprasīja Spānijas iestādēm:

a)

iesniegt paredzētās ogļu ražošanas kopējo apjomu ogļu ražošanas gadā un prognozēto atbalsta apjomu darbības samazināšanai ogļu ražošanas gadā, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1407/2002 9. panta 4. punktā;

| b) | paskaidrot atlases kritērijus, kuri ražotnēm ir jāizpilda, lai tās ietvertu ogļu rezerves resursu apguves plānā, un iesniegt kopējos paredzētos ogļu ražošanas apjomus ogļu ražošanas gadā un paredzēto atbalsta apjomu ogļu rezerves resursu apguvei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 9. panta 6. punkta prasībām; |
| --- | --- |

b)

paskaidrot atlases kritērijus, kuri ražotnēm ir jāizpilda, lai tās ietvertu ogļu rezerves resursu apguves plānā, un iesniegt kopējos paredzētos ogļu ražošanas apjomus ogļu ražošanas gadā un paredzēto atbalsta apjomu ogļu rezerves resursu apguvei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 9. panta 6. punkta prasībām;

| c) | paskaidrot, vai atbalsts darbības samazināšanai ogļu ražošanas gadā, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1407/2002 9. panta 4. punktā, būs vismaz tā atbalsta apjomā, ko Spānija paredzēja sniegt uzņēmumiem/ražotnēm, kas minēti 18. punktā Komisijas 2002. gada 2. jūlija Lēmumā 2002/826/EOTK par Spānijas finanšu pasākumiem attiecībā uz ogļu rūpniecību 2001. gadā un laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 23. jūlijam (12); |
| --- | --- |

c)

paskaidrot, vai atbalsts darbības samazināšanai ogļu ražošanas gadā, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1407/2002 9. panta 4. punktā, būs vismaz tā atbalsta apjomā, ko Spānija paredzēja sniegt uzņēmumiem/ražotnēm, kas minēti 18. punktā Komisijas 2002. gada 2. jūlija Lēmumā 2002/826/EOTK par Spānijas finanšu pasākumiem attiecībā uz ogļu rūpniecību 2001. gadā un laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 23. jūlijam (12);

| d) | iesniegt visu pieejamo informāciju par atbalsta samazināšanas (degresijas) principa piemērošanu un atbildēt uz jautājumiem, vai ir ņemti vērā tādi konkurētspējas faktori kā ražošanas izmaksu attīstība un vai ražotnes ietveršana slēgšanas plānā tiks uzskatīta par faktoru lielākam atbalsta samazinājumam; |
| --- | --- |

d)

iesniegt visu pieejamo informāciju par atbalsta samazināšanas (degresijas) principa piemērošanu un atbildēt uz jautājumiem, vai ir ņemti vērā tādi konkurētspējas faktori kā ražošanas izmaksu attīstība un vai ražotnes ietveršana slēgšanas plānā tiks uzskatīta par faktoru lielākam atbalsta samazinājumam;

| e) | paskaidrot, vai ražotnes, kuru jauda sasniedz 1 660 000 tonnas, tiks slēgtas līdz 2005. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

e)

paskaidrot, vai ražotnes, kuru jauda sasniedz 1 660 000 tonnas, tiks slēgtas līdz 2005. gada 31. decembrim;

| f) | paskaidrot, vai ražotnes Antracitas de Gillon, ENDESA (apakšzemes) un ENCASUR (apakšzemes) ir saņēmušas darbības atbalstu 2003. gadā; ziņot, vai no 1998. līdz 2002. gadam šajās ražotnēs saņemtais atbalsts ārkārtas izmaksu segšanai saskaņā ar Lēmuma Nr. 3632/93/EOTK 5. pantu nepārsniedza šīs izmaksas; paskaidrot, vai tad, ja atbalsts pārsniedza izmaksas, Spānija paredz atgūt starpību; |
| --- | --- |

f)

paskaidrot, vai ražotnes Antracitas de Gillon, ENDESA (apakšzemes) un ENCASUR (apakšzemes) ir saņēmušas darbības atbalstu 2003. gadā; ziņot, vai no 1998. līdz 2002. gadam šajās ražotnēs saņemtais atbalsts ārkārtas izmaksu segšanai saskaņā ar Lēmuma Nr. 3632/93/EOTK 5. pantu nepārsniedza šīs izmaksas; paskaidrot, vai tad, ja atbalsts pārsniedza izmaksas, Spānija paredz atgūt starpību;

| g) | iesniegt datus par kopējo atbalstu Hunosa par 2003., 2004. un 2005. gadu, norādot uzņēmuma paziņoto ražošanas izmaksu samazinājumu; |
| --- | --- |

g)

iesniegt datus par kopējo atbalstu Hunosa par 2003., 2004. un 2005. gadu, norādot uzņēmuma paziņoto ražošanas izmaksu samazinājumu;

| h) | norādīt uzņēmuma Hunosa maksimālo darba vietu skaitu, kas ir nepieciešamas darbiniekiem ar īpašu tehnisko kvalifikāciju; |
| --- | --- |

h)

norādīt uzņēmuma Hunosa maksimālo darba vietu skaitu, kas ir nepieciešamas darbiniekiem ar īpašu tehnisko kvalifikāciju;

| i) | sīkāk paskaidrot grozījumus Administratīvajā rīkojumā ECO/2771/2003, lai nodrošinātu Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. panta pareizu piemērošanu un lai apstiprinātu, ka tikai tās ražotnes, par kurām paziņots saskaņā ar Lēmuma 2002/871/EK nosacījumiem, ir tiesīgas saņemt atbalstu. |
| --- | --- |

i)

sīkāk paskaidrot grozījumus Administratīvajā rīkojumā ECO/2771/2003, lai nodrošinātu Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. panta pareizu piemērošanu un lai apstiprinātu, ka tikai tās ražotnes, par kurām paziņots saskaņā ar Lēmuma 2002/871/EK nosacījumiem, ir tiesīgas saņemt atbalstu.

3.   SPĀNIJAS SNIEGTĀS PIEZĪMES

| (44) | Spānijas iestāžu nosūtītās piezīmes pēc Komisijas sāktās procedūras ir šādas. Trešās personas neiesniedza piezīmes. |
| --- | --- |

(44)

Spānijas iestāžu nosūtītās piezīmes pēc Komisijas sāktās procedūras ir šādas. Trešās personas neiesniedza piezīmes.

3.1.   Atbalsts darbības samazināšanai (Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. pants) un atbalsts ogļu rezerves resursu apguvei (iepriekšminētās regulas 5. panta 3. punkts)

| (45) | Spānijas iestādes iesniedza ziņojumus par izmaksāto atbalstu 2003. un 2004. gadā un maksājumu prognozi 2005. gadam kuros atbalsts ir klasificēts pēc tā, vai tas ir piešķirts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. un 5. pantu. Uzņēmumam Hunosa piešķirtais un paredzētais atbalsts ir klasificēts pēc tā, vai tas ir izsniegts no valsts kopējā budžeta vai SEPI
   (13). |
| --- | --- |

(45)

Spānijas iestādes iesniedza ziņojumus par izmaksāto atbalstu 2003. un 2004. gadā un maksājumu prognozi 2005. gadam kuros atbalsts ir klasificēts pēc tā, vai tas ir piešķirts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. un 5. pantu. Uzņēmumam Hunosa piešķirtais un paredzētais atbalsts ir klasificēts pēc tā, vai tas ir izsniegts no valsts kopējā budžeta vai SEPI
   (13).

3.1.1.   Ražošana laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam

| (46) | Ražošanas tendence ražošanas jaudas slēgšanas dēļ, ko nozare apņēmās veikt, ir šāda:










  (Vienība: kilotonnas) |
| --- | --- |
| | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | 2005. g. |
| Ražošana | 13 993 | 13 372 | 12 576 | 12 400 | 12 000 |

(46)

Ražošanas tendence ražošanas jaudas slēgšanas dēļ, ko nozare apņēmās veikt, ir šāda:

(Vienība: kilotonnas)

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

2005. g.

Ražošana

13 993

13 372

12 576

12 400

12 000

3.1.2.   Kritēriji

| (47) | Spānijas iestādes iesniedza kritērijus, kas tika izmantoti, nosakot ražotņu kategorijas atbalsta saņemšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. pantu vai 5. panta 3. punktu. Kā galvenais kritērijs tika noteiktas ražošanas izmaksas par ogļu tonnas ekvivalentu (tce), bet kā sekundārie kritēriji tika noteikti šādi kritēriji:






  a) | tirgus pastāvēšana, t. i., 100 kilometru rādiusā jābūt strādājošai elektrostacijai; |
| --- | --- | --- |

(47)

Spānijas iestādes iesniedza kritērijus, kas tika izmantoti, nosakot ražotņu kategorijas atbalsta saņemšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. pantu vai 5. panta 3. punktu. Kā galvenais kritērijs tika noteiktas ražošanas izmaksas par ogļu tonnas ekvivalentu (tce), bet kā sekundārie kritēriji tika noteikti šādi kritēriji:

a)

tirgus pastāvēšana, t. i., 100 kilometru rādiusā jābūt strādājošai elektrostacijai;

| b) | tā uzņēmuma maksātspēja, kuram pieder ražotne, šajā saistībā jābūt minimālajai attiecībai starp uzņēmuma kapitālu un saistībām. |
| --- | --- |

b)

tā uzņēmuma maksātspēja, kuram pieder ražotne, šajā saistībā jābūt minimālajai attiecībai starp uzņēmuma kapitālu un saistībām.

| (48) | Visbeidzot, jāņem vērā sociālie un reģionālie apstākļi teritorijā, kurā atrodas ražotne. Spānijas valdība uzskata, ka šos sociālos un reģionālos kritērijus nevar ignorēt. Tomēr tā ir gatava apsvērt jebkurus nosacījumus, ko Komisija varētu ierosināt. |
| --- | --- |

(48)

Visbeidzot, jāņem vērā sociālie un reģionālie apstākļi teritorijā, kurā atrodas ražotne. Spānijas valdība uzskata, ka šos sociālos un reģionālos kritērijus nevar ignorēt. Tomēr tā ir gatava apsvērt jebkurus nosacījumus, ko Komisija varētu ierosināt.

| (49) | Jēdziena “ražotne” definīcija ir saskaņota ar tiem uzņēmumiem, kuriem ir vislielākā ražošanas jauda un kuriem tāpēc varētu būt vairāk nekā viena ražotne. Līdz šim, izņemot attiecībā uz uzņēmumu Hunosa, atbalsta analīze tika veikta uzņēmuma līmenī un apakšzemes ogļraktuves tika skaitītas kopā ar virszemes raktuvēm. |
| --- | --- |

(49)

Jēdziena “ražotne” definīcija ir saskaņota ar tiem uzņēmumiem, kuriem ir vislielākā ražošanas jauda un kuriem tāpēc varētu būt vairāk nekā viena ražotne. Līdz šim, izņemot attiecībā uz uzņēmumu Hunosa, atbalsta analīze tika veikta uzņēmuma līmenī un apakšzemes ogļraktuves tika skaitītas kopā ar virszemes raktuvēm.

3.1.3.   Atbalsts darbības samazināšanai

| (50) | Spānijas iestādes paskaidroja, kā norādīts to ziņojumā, ka visi uzņēmumi, kas 2002. gadā bija klasificēti kā tādi, kas saņem atbalstu saskaņā ar Lēmuma Nr. 3632/93/EOTK 4. pantu, pašlaik tiek klasificēti kā uzņēmumi, kas saņem atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. pantu. |
| --- | --- |

(50)

Spānijas iestādes paskaidroja, kā norādīts to ziņojumā, ka visi uzņēmumi, kas 2002. gadā bija klasificēti kā tādi, kas saņem atbalstu saskaņā ar Lēmuma Nr. 3632/93/EOTK 4. pantu, pašlaik tiek klasificēti kā uzņēmumi, kas saņem atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. pantu.

3.1.4.   Atbalsta samazināšana

| (51) | Spānijas iestādes paskaidroja, ka līdz 2005. gada beigām atbalsta samazināšanai jābūt vispārējai un tai jānotiek 4 % apmērā gadā. |
| --- | --- |

(51)

Spānijas iestādes paskaidroja, ka līdz 2005. gada beigām atbalsta samazināšanai jābūt vispārējai un tai jānotiek 4 % apmērā gadā.

3.2.   Atbalsts ārkārtas izdevumu segšanai

| (52) | Spānijas iestādes informēja Komisiju, ka Rīkojums ECO/2731/2003 ir grozīts tā, lai to saskaņotu ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. panta prasībām. Rīkojums attieksies tikai uz tām ražotnēm, kuras faktiski tiek slēgtas līdz 2005. gada 31. decembrim, un to nepiemēros ražotņu slēgšanas programmām, kuru termiņš beidzas pēc šā datuma. Turklāt kompensācija EUR 13 apmērā par 1 000 siltuma vienībām akmeņogļu piegādes līgumos, kas anulēti ražotnes, kas nodrošināja kurināmo, slēgšanas dēļ, ir noteikts kā maksimālais atbalsts, lai sniegtu finanšu palīdzību to izmaksu segšanai, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1407/2002 pielikumā. Tiks apmaksātas tikai faktiskās, attiecīgi pamatotās ražotņu slēgšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(52)

Spānijas iestādes informēja Komisiju, ka Rīkojums ECO/2731/2003 ir grozīts tā, lai to saskaņotu ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. panta prasībām. Rīkojums attieksies tikai uz tām ražotnēm, kuras faktiski tiek slēgtas līdz 2005. gada 31. decembrim, un to nepiemēros ražotņu slēgšanas programmām, kuru termiņš beidzas pēc šā datuma. Turklāt kompensācija EUR 13 apmērā par 1 000 siltuma vienībām akmeņogļu piegādes līgumos, kas anulēti ražotnes, kas nodrošināja kurināmo, slēgšanas dēļ, ir noteikts kā maksimālais atbalsts, lai sniegtu finanšu palīdzību to izmaksu segšanai, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1407/2002 pielikumā. Tiks apmaksātas tikai faktiskās, attiecīgi pamatotās ražotņu slēgšanas izmaksas.

3.3.   Iepriekšējie Komisijas lēmumi

3.3.1.   Ražotņu slēgšana līdz 2005. gada 31. decembrim

| (53) | Spānijas valdība ievēros Lēmuma 2002/826/EOTK preambulas 18. apsvērumu, līdz 2005. gada 31. decembrim tajā minētajos uzņēmumos noteikti slēdzot ražošanas jaudu 1 660 000 tonnu apjomā. Daži no šiem uzņēmumiem sāka samazināt ražošanas jaudu jau 2002. gadā. |
| --- | --- |

(53)

Spānijas valdība ievēros Lēmuma 2002/826/EOTK preambulas 18. apsvērumu, līdz 2005. gada 31. decembrim tajā minētajos uzņēmumos noteikti slēdzot ražošanas jaudu 1 660 000 tonnu apjomā. Daži no šiem uzņēmumiem sāka samazināt ražošanas jaudu jau 2002. gadā.

3.3.2.   Ražotnes, kas ir saņēmušas atbalstu ar slēgšanu saistīto ārkārtas izdevumu segšanai

| (54) | Kā norādīts 2003., 2004. un 2005. gada ziņojumos par atbalsta izlietojumu, atbalsts, kas piešķirts 2003. gadā uzņēmumiem Antracitas de Gillón, ENCASUR, ENDESA un PMC (līdz slēgšanai 2004. gadā), un 2004. un 2005. gadā plānotais ir atbalsts darbības samazināšanai. Atbalsts, kas piešķirts, lai nodrošinātu finanšu atbalstu ārkārtas izdevumu segšanai saistībā ar ražotņu slēgšanu laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam uzņēmumiem ENDESA un ENCASUR, tika pamatots tajā pašā laikā kā atbalsts starpības segšanai starp vispārējiem pirmstermiņa pensionēšanās maksājumiem un 100 % likmi, ko maksāja šie uzņēmumi. Spānijas iestādes izdeva garantijas vēstules, kurās apstiprināja apņemšanos slēgt ražotnes, kuras uzņēmumi nodeva slēgšanai 2005. gada beigās. |
| --- | --- |

(54)

Kā norādīts 2003., 2004. un 2005. gada ziņojumos par atbalsta izlietojumu, atbalsts, kas piešķirts 2003. gadā uzņēmumiem Antracitas de Gillón, ENCASUR, ENDESA un PMC (līdz slēgšanai 2004. gadā), un 2004. un 2005. gadā plānotais ir atbalsts darbības samazināšanai. Atbalsts, kas piešķirts, lai nodrošinātu finanšu atbalstu ārkārtas izdevumu segšanai saistībā ar ražotņu slēgšanu laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam uzņēmumiem ENDESA un ENCASUR, tika pamatots tajā pašā laikā kā atbalsts starpības segšanai starp vispārējiem pirmstermiņa pensionēšanās maksājumiem un 100 % likmi, ko maksāja šie uzņēmumi. Spānijas iestādes izdeva garantijas vēstules, kurās apstiprināja apņemšanos slēgt ražotnes, kuras uzņēmumi nodeva slēgšanai 2005. gada beigās.

3.4.   
  Hunosa plāns

3.4.1.   Novērojumi par uzņēmuma Hunosa pārstrukturēšanas pasākumiem

| (55) | Spānijas iestādes sniedza informāciju par pēdējos gados veikto nozīmīgo pārstrukturizāciju un 2002.–2005. gada plāna izpildi. Šis plāns ietver divu ražotņu slēgšanu, tādējādi par 700 000 tonnām samazinot ogļu ieguves jaudu. |
| --- | --- |

(55)

Spānijas iestādes sniedza informāciju par pēdējos gados veikto nozīmīgo pārstrukturizāciju un 2002.–2005. gada plāna izpildi. Šis plāns ietver divu ražotņu slēgšanu, tādējādi par 700 000 tonnām samazinot ogļu ieguves jaudu.

3.4.2.   Uzņēmumam Hunosa piešķirtais atbalsts 2003.–2005. gadā

| (56) | Spānijas iestādes paskaidroja, ka pārstrukturēšanas atbalsta apjoms tiks saglabāts tikai tik liels, cik lielas ir izmaksas, kas rodas, sociālās saistības uzticot ārējām organizācijām, un sniedza attiecīgus paskaidrojumus. |
| --- | --- |

(56)

Spānijas iestādes paskaidroja, ka pārstrukturēšanas atbalsta apjoms tiks saglabāts tikai tik liels, cik lielas ir izmaksas, kas rodas, sociālās saistības uzticot ārējām organizācijām, un sniedza attiecīgus paskaidrojumus.

| (57) | Skaidri redzamo pretrunu starp nozīmīgiem centieniem samazināt izmaksas un mazāk pamanāmo ražošanas atbalsta samazinājumu galvenokārt izraisīja izmaiņas ieņēmumos importēto ogļu pasaules cenu un ASV dolāra/euro maiņas kursa dēļ. Spānijas iestādes sniedza sīku informāciju par ieņēmumu aprēķinu un paskaidroja, kāpēc ieņēmumi kopumā ir zemāki nekā importēto akmeņogļu pasaules cena. |
| --- | --- |

(57)

Skaidri redzamo pretrunu starp nozīmīgiem centieniem samazināt izmaksas un mazāk pamanāmo ražošanas atbalsta samazinājumu galvenokārt izraisīja izmaiņas ieņēmumos importēto ogļu pasaules cenu un ASV dolāra/euro maiņas kursa dēļ. Spānijas iestādes sniedza sīku informāciju par ieņēmumu aprēķinu un paskaidroja, kāpēc ieņēmumi kopumā ir zemāki nekā importēto akmeņogļu pasaules cena.

| (58) | Spānijas iestādes sniedza sīkus paskaidrojumus arī attiecībā uz atbalstu ārkārtas izdevumu segšanai saistībā ar pārstrukturēšanas procesu. |
| --- | --- |

(58)

Spānijas iestādes sniedza sīkus paskaidrojumus arī attiecībā uz atbalstu ārkārtas izdevumu segšanai saistībā ar pārstrukturēšanas procesu.

3.4.3.   Informācija par specializēta tehniskā personāla pieņemšanu darbā

| (59) | Spānijas iestādes uzsvēra, ka šāda personāla pieņemšana darbā notiek, tikai stingri ņemot vērā nepieciešamību aizpildīt būtiskās darba vietas, jo īpaši drošības apsvērumu dēļ. Tomēr jāatzīmē, ka līdz šim plāna īstenošanas pirmajos divos gados darbā nav pieņemts neviens jauns darbinieks. Tomēr kā piesardzības pasākumu Spānijas iestādes ir noteikušas šādu jauno darbinieku maksimālo paredzamo skaitu – ne vairāk kā 100 darbinieki. |
| --- | --- |

(59)

Spānijas iestādes uzsvēra, ka šāda personāla pieņemšana darbā notiek, tikai stingri ņemot vērā nepieciešamību aizpildīt būtiskās darba vietas, jo īpaši drošības apsvērumu dēļ. Tomēr jāatzīmē, ka līdz šim plāna īstenošanas pirmajos divos gados darbā nav pieņemts neviens jauns darbinieks. Tomēr kā piesardzības pasākumu Spānijas iestādes ir noteikušas šādu jauno darbinieku maksimālo paredzamo skaitu – ne vairāk kā 100 darbinieki.

4.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

4.1.   Līguma 87. panta 1. punkta piemērošana

| (60) | Lai noteiktu, vai shēmas pasākumi ir atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē, ir jākonstatē, vai pasākumus piešķir dalībvalstis vai izmantojot valsts līdzekļus, vai šie pasākumi dod priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem, vai tie rada vai draud radīt konkurences traucējumus un vai tie iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(60)

Lai noteiktu, vai shēmas pasākumi ir atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē, ir jākonstatē, vai pasākumus piešķir dalībvalstis vai izmantojot valsts līdzekļus, vai šie pasākumi dod priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem, vai tie rada vai draud radīt konkurences traucējumus un vai tie iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (61) | Līguma 87. panta pirmais nosacījums attiecas uz atbalstu, ko piešķir valstis vai kas piešķirts, izmantojot valsts līdzekļus. Šajā gadījumā valsts līdzekļu esamību parāda tas, ka pasākumu reāli finansē no valsts budžeta un mazākā mērā SEPI, kas ir valstij piederošs un pilnīgi valsts kontrolēts uzņēmums. |
| --- | --- |

(61)

Līguma 87. panta pirmais nosacījums attiecas uz atbalstu, ko piešķir valstis vai kas piešķirts, izmantojot valsts līdzekļus. Šajā gadījumā valsts līdzekļu esamību parāda tas, ka pasākumu reāli finansē no valsts budžeta un mazākā mērā SEPI, kas ir valstij piederošs un pilnīgi valsts kontrolēts uzņēmums.

| (62) | Līguma 87. panta 1. punkta otrais nosacījums attiecas uz iespēju ar pasākumiem veicināt atsevišķus finansējuma saņēmējus. Ir jānosaka, pirmkārt, vai saņēmēji uzņēmumi gūst ekonomiski labumu un, otrkārt, vai šo labumu piešķir konkrētam uzņēmumu veidam. Ir skaidrs, ka atbalsts nodrošina ekonomisku labumu akmeņogļu ieguves uzņēmumiem tādējādi, ka tiešās subsīdijas sedz kārtējos izdevumus, kuri parasti šiem uzņēmumiem būtu jāsedz pašiem. Šie izdevumi sastāv no starpības starp ražošanas izmaksām un paredzamajiem ieņēmumiem un no izmaksām, kas saistītas ar pārstrukturēšanu, un ogļu ieguves uzņēmumi iegūst no tā, ka šīs izmaksas tiem daļēji tiek kompensētas. Turklāt šie pasākumi ir vērsti tikai uz ogļu ieguves uzņēmumiem Spānijā. Tāpēc tie dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, salīdzinot ar to konkurentiem, t. i., tie ir selektīvi. |
| --- | --- |

(62)

Līguma 87. panta 1. punkta otrais nosacījums attiecas uz iespēju ar pasākumiem veicināt atsevišķus finansējuma saņēmējus. Ir jānosaka, pirmkārt, vai saņēmēji uzņēmumi gūst ekonomiski labumu un, otrkārt, vai šo labumu piešķir konkrētam uzņēmumu veidam. Ir skaidrs, ka atbalsts nodrošina ekonomisku labumu akmeņogļu ieguves uzņēmumiem tādējādi, ka tiešās subsīdijas sedz kārtējos izdevumus, kuri parasti šiem uzņēmumiem būtu jāsedz pašiem. Šie izdevumi sastāv no starpības starp ražošanas izmaksām un paredzamajiem ieņēmumiem un no izmaksām, kas saistītas ar pārstrukturēšanu, un ogļu ieguves uzņēmumi iegūst no tā, ka šīs izmaksas tiem daļēji tiek kompensētas. Turklāt šie pasākumi ir vērsti tikai uz ogļu ieguves uzņēmumiem Spānijā. Tāpēc tie dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, salīdzinot ar to konkurentiem, t. i., tie ir selektīvi.

| (63) | Saskaņā ar 87. panta 1. punkta trešo un ceturto nosacījumu atbalsts nedrīkst radīt vai draudēt radīt konkurences traucējumus vai ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Konkrētajā gadījumā pasākumi draud kropļot konkurenci, jo ar tiem tiek nostiprināts saņēmēju uzņēmumu finansiālais stāvoklis un darbības iespējas, salīdzinot ar to konkurentiem, kas finansējumu nesaņem. Pat ja ogļu tirdzniecība Kopienas iekšienē ir ļoti ierobežota un šie uzņēmumi nenodarbojas ar eksportu, citās dalībvalstīs izveidotajiem uzņēmumiem ir mazāk iespēju eksportēt savu produkciju Spānijas tirgū. |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar 87. panta 1. punkta trešo un ceturto nosacījumu atbalsts nedrīkst radīt vai draudēt radīt konkurences traucējumus vai ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Konkrētajā gadījumā pasākumi draud kropļot konkurenci, jo ar tiem tiek nostiprināts saņēmēju uzņēmumu finansiālais stāvoklis un darbības iespējas, salīdzinot ar to konkurentiem, kas finansējumu nesaņem. Pat ja ogļu tirdzniecība Kopienas iekšienē ir ļoti ierobežota un šie uzņēmumi nenodarbojas ar eksportu, citās dalībvalstīs izveidotajiem uzņēmumiem ir mazāk iespēju eksportēt savu produkciju Spānijas tirgū.

| (64) | Ņemot vērā minētos iemeslus, šie pasākumi atbilst Līguma 87. panta 1. punkta darbības jomai un tos var uzskatīt par saderīgiem ar kopējo tirgu tikai tad, ja tie izpilda nosacījumus, kas nepieciešami atbilstībai vienai no Līgumā noteiktajām atkāpēm. |
| --- | --- |

(64)

Ņemot vērā minētos iemeslus, šie pasākumi atbilst Līguma 87. panta 1. punkta darbības jomai un tos var uzskatīt par saderīgiem ar kopējo tirgu tikai tad, ja tie izpilda nosacījumus, kas nepieciešami atbilstībai vienai no Līgumā noteiktajām atkāpēm.

4.2.   Regulas (EK) Nr. 1407/2002 piemērošana

| (65) | Ņemot vērā to, ka gan EOTK līguma, gan Lēmuma Nr. 3632/93/EOTK darbības termiņš beidzās 2002. gada 23. jūlijā, un ievērojot Līguma 87. panta 3. punkta e) apakšpunktu, paziņoto pasākumu atbilstība ir jāvērtē, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1407/2002. |
| --- | --- |

(65)

Ņemot vērā to, ka gan EOTK līguma, gan Lēmuma Nr. 3632/93/EOTK darbības termiņš beidzās 2002. gada 23. jūlijā, un ievērojot Līguma 87. panta 3. punkta e) apakšpunktu, paziņoto pasākumu atbilstība ir jāvērtē, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1407/2002.

| (66) | Regulā (EK) Nr. 1407/2002 paredzēti noteikumi valsts atbalsta piešķiršanai ogļu rūpniecībai, lai veicinātu ogļu rūpniecības pārstrukturēšanu. Minētajos noteikumos ir ņemti vērā šīs nozares pārstrukturēšanas sociālie un reģionālie aspekti un nepieciešamība saglabāt vietējo ogļu ražošanu minimālā apjomā tā, lai nodrošinātu ogļu rezerves resursu apguvi. Ogļu rūpniecības pārstrukturēšanas process ir jāturpina, ņemot vērā konkurences nelīdzsvarotību starp Kopienas un importētajām oglēm. |
| --- | --- |

(66)

Regulā (EK) Nr. 1407/2002 paredzēti noteikumi valsts atbalsta piešķiršanai ogļu rūpniecībai, lai veicinātu ogļu rūpniecības pārstrukturēšanu. Minētajos noteikumos ir ņemti vērā šīs nozares pārstrukturēšanas sociālie un reģionālie aspekti un nepieciešamība saglabāt vietējo ogļu ražošanu minimālā apjomā tā, lai nodrošinātu ogļu rezerves resursu apguvi. Ogļu rūpniecības pārstrukturēšanas process ir jāturpina, ņemot vērā konkurences nelīdzsvarotību starp Kopienas un importētajām oglēm.

| (67) | Saskaņā ar proporcionalitātes principu subsidēto ogļu ražošana ir jāierobežo līdz tādam līmenim, kas ir stingri nepieciešams, lai efektīvi reāli veicinātu energoapgādes drošības mērķi. Šajā kontekstā Komisija atsaucas arī uz savu paziņojumu “Ilgtspējīga Eiropa par labāku pasauli: Eiropas Savienības ilgtspējīgas attīstības stratēģija”, kas pazīstama arī kā Gēteborgas ilgtspējīgas attīstības stratēģija, kuras mērķis ir “ierobežot klimata pārmaiņas un palielināt tīras enerģijas izmantošanu” (14). |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar proporcionalitātes principu subsidēto ogļu ražošana ir jāierobežo līdz tādam līmenim, kas ir stingri nepieciešams, lai efektīvi reāli veicinātu energoapgādes drošības mērķi. Šajā kontekstā Komisija atsaucas arī uz savu paziņojumu “Ilgtspējīga Eiropa par labāku pasauli: Eiropas Savienības ilgtspējīgas attīstības stratēģija”, kas pazīstama arī kā Gēteborgas ilgtspējīgas attīstības stratēģija, kuras mērķis ir “ierobežot klimata pārmaiņas un palielināt tīras enerģijas izmantošanu” (14).

| (68) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. pantu dalībvalstis var piešķirt atbalstu uzņēmuma darbības samazināšanai. Viens no nosacījumiem, kas ir jāizpilda, ir tas, ka attiecīgo ražotņu darbībai ir jābūt ietvertai slēgšanas plānā. |
| --- | --- |

(68)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. pantu dalībvalstis var piešķirt atbalstu uzņēmuma darbības samazināšanai. Viens no nosacījumiem, kas ir jāizpilda, ir tas, ka attiecīgo ražotņu darbībai ir jābūt ietvertai slēgšanas plānā.

| (69) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 5. panta 3. punktu dalībvalstis var sniegt ražošanas atbalstu uzņēmumam, kas paredzēts konkrēti ražotnēm vai ražotņu grupai. Viens no nosacījumiem, kas ir jāizpilda, ir tas, ka attiecīgo ražotņu vai viena uzņēmuma ražotņu grupas darbībai ir jābūt ietvertai ogļu rezerves resursu apguves plānā. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 5. panta 3. punktu dalībvalstis var sniegt ražošanas atbalstu uzņēmumam, kas paredzēts konkrēti ražotnēm vai ražotņu grupai. Viens no nosacījumiem, kas ir jāizpilda, ir tas, ka attiecīgo ražotņu vai viena uzņēmuma ražotņu grupas darbībai ir jābūt ietvertai ogļu rezerves resursu apguves plānā.

| (70) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. pantu dalībvalstis var sniegt atbalstu to ārkārtas izmaksu segšanai, kuras rodas ogļu rūpniecības racionalizācijas un pārstrukturēšanas rezultātā un kuras nav saistītas ar kārtējo ražošanu, ja izmaksātā summa nepārsniedz šādas izmaksas. Regulas pielikumā ir noteiktas to izmaksu kategorijas, kas rodas ogļu rūpniecības racionalizācijas un pārstrukturēšanas rezultātā. |
| --- | --- |

(70)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. pantu dalībvalstis var sniegt atbalstu to ārkārtas izmaksu segšanai, kuras rodas ogļu rūpniecības racionalizācijas un pārstrukturēšanas rezultātā un kuras nav saistītas ar kārtējo ražošanu, ja izmaksātā summa nepārsniedz šādas izmaksas. Regulas pielikumā ir noteiktas to izmaksu kategorijas, kas rodas ogļu rūpniecības racionalizācijas un pārstrukturēšanas rezultātā.

| (71) | Komisija 2004. gada 30. marta vēstulē pauda šaubas par to, vai paziņotais pārstrukturēšanas plāns atbilst Regulā (EK) Nr. 1407/2002 paredzētajiem nosacījumiem un kritērijiem un vai tas atbilst šīs regulas mērķiem. Komisija uzskatīja, ka tai ir nepieciešams sīkāk izstrādāts plāns. Atbildot uz šo vēstuli, Spānija vairākas reizes sniedza Komisijai sīki izklāstītu informāciju par pārstrukturēšanas plānu. Pamatojoties uz šo jauno informāciju, Komisija turpmāk novērtēs pārstrukturēšanas plānu un atbalstu 2003., 2004. un 2005. gadā, kas tika piešķirts uz pārstrukturēšanas plāna pamata. |
| --- | --- |

(71)

Komisija 2004. gada 30. marta vēstulē pauda šaubas par to, vai paziņotais pārstrukturēšanas plāns atbilst Regulā (EK) Nr. 1407/2002 paredzētajiem nosacījumiem un kritērijiem un vai tas atbilst šīs regulas mērķiem. Komisija uzskatīja, ka tai ir nepieciešams sīkāk izstrādāts plāns. Atbildot uz šo vēstuli, Spānija vairākas reizes sniedza Komisijai sīki izklāstītu informāciju par pārstrukturēšanas plānu. Pamatojoties uz šo jauno informāciju, Komisija turpmāk novērtēs pārstrukturēšanas plānu un atbalstu 2003., 2004. un 2005. gadā, kas tika piešķirts uz pārstrukturēšanas plāna pamata.

4.3.   Iepriekšējie Komisijas lēmumi

| (72) | Komisija 2004. gada 30. marta vēstulē pauda uzskatu, ka Spānijas iestādes nav skaidri norādījušas to, ka tiks ņemti vērā Komisijas iepriekšējo lēmumu, jo īpaši Lēmuma 2002/826/EOTK, nosacījumi, kuri pamatojas uz EOTK līgumu. Ar šo lēmumu tiek atļauts piešķirt atbalstu ar nosacījumu, ka attiecīgās ražotnes tiek iekļautas slēgšanas plānā un tās līdz 2005. gadam samazina ražošanas jaudu par 1 660 000 tonnām. Spānijai ir jāievēro šie nosacījumi. Tas, ka EOTK līguma darbības termiņš ir beidzies un ir stājusies spēkā Regula (EK) Nr. 1407/2002, neietekmē agrāk uzņemtās saistības. Šīs saistības ir pilnībā jāievēro, un Komisijai ir jānodrošina to nosacījumu izpilde, kas ir noteikti lēmumos, kas pieņemti uz EOTK līguma pamata. |
| --- | --- |

(72)

Komisija 2004. gada 30. marta vēstulē pauda uzskatu, ka Spānijas iestādes nav skaidri norādījušas to, ka tiks ņemti vērā Komisijas iepriekšējo lēmumu, jo īpaši Lēmuma 2002/826/EOTK, nosacījumi, kuri pamatojas uz EOTK līgumu. Ar šo lēmumu tiek atļauts piešķirt atbalstu ar nosacījumu, ka attiecīgās ražotnes tiek iekļautas slēgšanas plānā un tās līdz 2005. gadam samazina ražošanas jaudu par 1 660 000 tonnām. Spānijai ir jāievēro šie nosacījumi. Tas, ka EOTK līguma darbības termiņš ir beidzies un ir stājusies spēkā Regula (EK) Nr. 1407/2002, neietekmē agrāk uzņemtās saistības. Šīs saistības ir pilnībā jāievēro, un Komisijai ir jānodrošina to nosacījumu izpilde, kas ir noteikti lēmumos, kas pieņemti uz EOTK līguma pamata.

| (73) | Iepriekšējais slēgšanas/darbības samazināšanas plāns, kura pamatā ir Lēmums Nr. 3632/93/EOTK, tika apstiprināts ar Lēmumu 2002/826/EOTK. Vairākkārt Spānijas iestādes vairākās vēstulēs Komisijai ir piekritušas tam, ka agrāk uzņemtās saistības ir pilnībā jāievēro, un ir skaidri apstiprinājušas, ka lēmumi par to ražotņu, kas norādītas Lēmuma 2002/826/EOTK 18. punktā, slēgšanu tiks īstenoti saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem. Tas nozīmē ražošanas jaudas slēgšanu vēlākais līdz 2005. gadam par 1 660 000 tonnām. Pamatojoties uz Spānijas iestāžu sniegto informāciju, Komisija varēja pārbaudīt to, ka ražošanas jaudas samazināšana ir tiešām panākta. |
| --- | --- |

(73)

Iepriekšējais slēgšanas/darbības samazināšanas plāns, kura pamatā ir Lēmums Nr. 3632/93/EOTK, tika apstiprināts ar Lēmumu 2002/826/EOTK. Vairākkārt Spānijas iestādes vairākās vēstulēs Komisijai ir piekritušas tam, ka agrāk uzņemtās saistības ir pilnībā jāievēro, un ir skaidri apstiprinājušas, ka lēmumi par to ražotņu, kas norādītas Lēmuma 2002/826/EOTK 18. punktā, slēgšanu tiks īstenoti saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem. Tas nozīmē ražošanas jaudas slēgšanu vēlākais līdz 2005. gadam par 1 660 000 tonnām. Pamatojoties uz Spānijas iestāžu sniegto informāciju, Komisija varēja pārbaudīt to, ka ražošanas jaudas samazināšana ir tiešām panākta.

| (74) | Komisija uzskata, ka ražotnes, kas ir samazinājušas savu ražošanas jaudu, ir tās pašas, kas jau bija ietvertas slēgšanas/darbības samazināšanas plānā, kura pamatā ir Lēmums Nr. 3632/93/EOTK. Tās ir Lēmuma 2002/826/EOTK 18. punktā minētās ražotnes. |
| --- | --- |

(74)

Komisija uzskata, ka ražotnes, kas ir samazinājušas savu ražošanas jaudu, ir tās pašas, kas jau bija ietvertas slēgšanas/darbības samazināšanas plānā, kura pamatā ir Lēmums Nr. 3632/93/EOTK. Tās ir Lēmuma 2002/826/EOTK 18. punktā minētās ražotnes.

| (75) | Saskaņā ar iepriekšējo Spānijas ražotņu slēgšanas/darbības samazināšanas plānu Antracitas de Gillon SA, ENDESA apakšzemes un ENCASUR apakšzemes ražotnēm bija jābūt slēgtām līdz 2002. gada beigām. Tomēr 2003. gadā un daļēji 2004. gadā šīs ražotnes joprojām darbojās. |
| --- | --- |

(75)

Saskaņā ar iepriekšējo Spānijas ražotņu slēgšanas/darbības samazināšanas plānu Antracitas de Gillon SA, ENDESA apakšzemes un ENCASUR apakšzemes ražotnēm bija jābūt slēgtām līdz 2002. gada beigām. Tomēr 2003. gadā un daļēji 2004. gadā šīs ražotnes joprojām darbojās.

| (76) | Pēc vairākiem Komisijas pieprasījumiem ENDESA un ENCASUR apakšzemes ražotnes un Antracitas de Gillon ražotne tika slēgtas. Promotora de Minas de Carbon virszemes ražotne arī tika slēgta 2004. gada 31. martā. Komisija ir saņēmusi garantijas vēstules, kurās ir apstiprināta ražotņu slēgšana, ko šie uzņēmumi apņēmās veikt 2005. gadā. |
| --- | --- |

(76)

Pēc vairākiem Komisijas pieprasījumiem ENDESA un ENCASUR apakšzemes ražotnes un Antracitas de Gillon ražotne tika slēgtas. Promotora de Minas de Carbon virszemes ražotne arī tika slēgta 2004. gada 31. martā. Komisija ir saņēmusi garantijas vēstules, kurās ir apstiprināta ražotņu slēgšana, ko šie uzņēmumi apņēmās veikt 2005. gadā.

| (77) | Pamatojoties Spānijas sniegto informāciju, Komisija ir pārbaudījusi to, ka saskaņā ar Lēmuma Nr. 3632/93/EOTK 5. pantu šiem uzņēmumiem piešķirtais atbalsts ārkārtas izmaksu segšanai saistībā ar šo ražotņu slēgšanu nepārsniedz izmaksas. |
| --- | --- |

(77)

Pamatojoties Spānijas sniegto informāciju, Komisija ir pārbaudījusi to, ka saskaņā ar Lēmuma Nr. 3632/93/EOTK 5. pantu šiem uzņēmumiem piešķirtais atbalsts ārkārtas izmaksu segšanai saistībā ar šo ražotņu slēgšanu nepārsniedz izmaksas.

| (78) | Tā kā Lēmuma 2002/826/EOTK 18. punktā uzskaitītās ražotnes ir panākušas prasīto ražošanas jaudas samazinājumu un tās ražotnes, kuras saskaņā ar šo lēmumu bija paredzēts slēgt, beidzot ir slēgtas, Komisija secina, ka Spānija ir ņēmusi vērā iepriekšējos Komisijas lēmumus. |
| --- | --- |

(78)

Tā kā Lēmuma 2002/826/EOTK 18. punktā uzskaitītās ražotnes ir panākušas prasīto ražošanas jaudas samazinājumu un tās ražotnes, kuras saskaņā ar šo lēmumu bija paredzēts slēgt, beidzot ir slēgtas, Komisija secina, ka Spānija ir ņēmusi vērā iepriekšējos Komisijas lēmumus.

4.4.   Atbalsts darbības samazināšanai (Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. pants) un atbalsts ogļu rezerves resursu apguvei (regulas 5. panta 3. punkts)

| (79) | Komisija 2004. gada 30. marta vēstulē minēja, ka Spānijas iestādes ir paziņojušas piešķiramo darbības atbalsta kopējo summu. Tomēr Spānijas iestādes nav paziņojušas ne Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. pantā minēto atbalsta kopējo summu darbības samazināšanai, ne atbalsta kopējo summu ogļu rezerves resursu apguvei, kā paredzēts minētās regulas 5. panta 3. punktā. Turklāt Spānijas iestādes arī nepaskaidroja kritērijus, kas ražotnēm jāizpilda, lai varētu pieteikties atbalsta saņemšanai. |
| --- | --- |

(79)

Komisija 2004. gada 30. marta vēstulē minēja, ka Spānijas iestādes ir paziņojušas piešķiramo darbības atbalsta kopējo summu. Tomēr Spānijas iestādes nav paziņojušas ne Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. pantā minēto atbalsta kopējo summu darbības samazināšanai, ne atbalsta kopējo summu ogļu rezerves resursu apguvei, kā paredzēts minētās regulas 5. panta 3. punktā. Turklāt Spānijas iestādes arī nepaskaidroja kritērijus, kas ražotnēm jāizpilda, lai varētu pieteikties atbalsta saņemšanai.

| (80) | Citas Komisijas bažas bija saistītas ar to, ka Spānijas iestādes nebija definējušas to kopējo ražošanas jaudu, kas saskaņā ar slēgšanas plānu būtu jāslēdz līdz 2005. gada 31. decembrim, ne to, kas būtu jāslēdz līdz 2007. gada 31. decembrim, kā tas ir prasīts Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. panta a) punktā un 9. panta 4. punktā, kā vienu no nosacījumiem, kas jāizpilda, lai varētu saņemt atbalstu darbības samazināšanai. Aplēsto atbalsta summu var piešķirt tikai tad, ja ir paziņots par kopējo jaudas samazinājumu. |
| --- | --- |

(80)

Citas Komisijas bažas bija saistītas ar to, ka Spānijas iestādes nebija definējušas to kopējo ražošanas jaudu, kas saskaņā ar slēgšanas plānu būtu jāslēdz līdz 2005. gada 31. decembrim, ne to, kas būtu jāslēdz līdz 2007. gada 31. decembrim, kā tas ir prasīts Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. panta a) punktā un 9. panta 4. punktā, kā vienu no nosacījumiem, kas jāizpilda, lai varētu saņemt atbalstu darbības samazināšanai. Aplēsto atbalsta summu var piešķirt tikai tad, ja ir paziņots par kopējo jaudas samazinājumu.

| (81) | Attiecībā uz ražošanas jaudu un minimālo ražošanas līmeni ogļu rezerves resursu apguves nodrošināšanai Komisija 2004. gada 30. marta vēstulē Spānijai pauda uzskatu, ka pamatojums neatbilst Regulas (EK) Nr. 1407/2002 1. panta mērķim. Ogļu rezerves resursu apguves plāns un atbalsts ogļu rezerves resursu apguvei būtu jāpamato ar nepieciešamību saglabāt ogļu ražošanu minimālā apjomā, lai garantētu resursu apguvi. Nozares pārstrukturēšanas sociālos un reģionālos aspektus kā pamatojumu var izmantot tikai slēgšanas plānam un atbalstam darbības samazināšanai. |
| --- | --- |

(81)

Attiecībā uz ražošanas jaudu un minimālo ražošanas līmeni ogļu rezerves resursu apguves nodrošināšanai Komisija 2004. gada 30. marta vēstulē Spānijai pauda uzskatu, ka pamatojums neatbilst Regulas (EK) Nr. 1407/2002 1. panta mērķim. Ogļu rezerves resursu apguves plāns un atbalsts ogļu rezerves resursu apguvei būtu jāpamato ar nepieciešamību saglabāt ogļu ražošanu minimālā apjomā, lai garantētu resursu apguvi. Nozares pārstrukturēšanas sociālos un reģionālos aspektus kā pamatojumu var izmantot tikai slēgšanas plānam un atbalstam darbības samazināšanai.

| (82) | Spānijas iestādes ir sniegušas informāciju par ražotņu izmaksām. Katram uzņēmumam, izņemot Hunosa, Spānija ir definējusi apakšzemes ražotnes un katra uzņēmuma saistīto infrastruktūru kā vienu apakšzemes ražotni, un līdzīga pieeja tika izmantota attiecībā uz virszemes ražotnēm. Regulas (EK) Nr. 1407/2002 piemērošana ir balstīta uz “ražotnes” jēdzienu. Komisija 2004. gada 30. martā izteica šaubas par to, vai šī informācija ir pietiekoši sīki izklāstīta, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1407/2002 9. pantā paredzētos nosacījumus. |
| --- | --- |

(82)

Spānijas iestādes ir sniegušas informāciju par ražotņu izmaksām. Katram uzņēmumam, izņemot Hunosa, Spānija ir definējusi apakšzemes ražotnes un katra uzņēmuma saistīto infrastruktūru kā vienu apakšzemes ražotni, un līdzīga pieeja tika izmantota attiecībā uz virszemes ražotnēm. Regulas (EK) Nr. 1407/2002 piemērošana ir balstīta uz “ražotnes” jēdzienu. Komisija 2004. gada 30. martā izteica šaubas par to, vai šī informācija ir pietiekoši sīki izklāstīta, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1407/2002 9. pantā paredzētos nosacījumus.

4.4.1.   Atšķirība starp atbalstu darbības samazināšanai un atbalstu ogļu rezerves resursu apguvei

| (83) | Pēc procedūras uzsākšanas Spānija klasificēja atbalstu pēc tā, vai tas ir piešķirts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. pantu vai 5. panta 3. punktu. Laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam saskaņā ar 4. pantu atbalstu saņēma šādas ražotnes: Antracitas de Gillon S.A., Coto Minera Jove S.A., Endesa apakšzemes ražotne, Encasur apakšzemes ražotne, González y Díez S.A., Industria y Comercial Minera S.A. (INCOMISA), Mina Escobal S.L., Mina la Camocha, Minas de Valdeloso S.L., Promotora de Minas de Carbón S.A. un Virgilio Riesco S.A. Mina Escobal S.L. tika slēgta 2004. gadā, bet Promotora de Minas de Carbón S.A. – 2005. gadā. Citas ražotnes, kas ir saņēmušas atbalstu darbības samazināšanai, ir divas valsts ogļraktuvju uzņēmuma Hunosa ražotnes, kuras ir slēgtas, t. i., Pumarabule un Figaredo. Citas ražotnes saņēma atbalstu par ogļu rezerves resursu apguvi. Šīs ražotnes ir minētas 21. punktā. |
| --- | --- |

(83)

Pēc procedūras uzsākšanas Spānija klasificēja atbalstu pēc tā, vai tas ir piešķirts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. pantu vai 5. panta 3. punktu. Laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam saskaņā ar 4. pantu atbalstu saņēma šādas ražotnes: Antracitas de Gillon S.A., Coto Minera Jove S.A., Endesa apakšzemes ražotne, Encasur apakšzemes ražotne, González y Díez S.A., Industria y Comercial Minera S.A. (INCOMISA), Mina Escobal S.L., Mina la Camocha, Minas de Valdeloso S.L., Promotora de Minas de Carbón S.A. un Virgilio Riesco S.A. Mina Escobal S.L. tika slēgta 2004. gadā, bet Promotora de Minas de Carbón S.A. – 2005. gadā. Citas ražotnes, kas ir saņēmušas atbalstu darbības samazināšanai, ir divas valsts ogļraktuvju uzņēmuma Hunosa ražotnes, kuras ir slēgtas, t. i., Pumarabule un Figaredo. Citas ražotnes saņēma atbalstu par ogļu rezerves resursu apguvi. Šīs ražotnes ir minētas 21. punktā.

| (84) | Pamatojoties uz jaunāko saņemto informāciju, Komisija tādējādi secina, ka Spānijas iestādes ražošanas atbalstu ir pareizi sadalījušas atbalstā darbības samazināšanai un atbalstā ogļu rezerves resursu apguvei. Turklāt Spānijas iestādes apstiprināja, ka Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. panta a) punktā minētais nosacījums, kas paredz to, ka ražotnes, kas saņem atbalstu darbības samazināšanai, tiks slēgtas vēlākais līdz 2007. gadam, tiks izpildīts. |
| --- | --- |

(84)

Pamatojoties uz jaunāko saņemto informāciju, Komisija tādējādi secina, ka Spānijas iestādes ražošanas atbalstu ir pareizi sadalījušas atbalstā darbības samazināšanai un atbalstā ogļu rezerves resursu apguvei. Turklāt Spānijas iestādes apstiprināja, ka Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. panta a) punktā minētais nosacījums, kas paredz to, ka ražotnes, kas saņem atbalstu darbības samazināšanai, tiks slēgtas vēlākais līdz 2007. gadam, tiks izpildīts.

4.4.2.   Piemērojamie kritēriji

| (85) | Komisija ņem vērā to, ka attiecībā uz kritērijiem ražošanas atbalsta saņemšanai Spānijas iestādes ir informējušas Komisiju, ka galvenais kritērijs, ko tās piemēros, ir ražošanas izmaksas par tce. Tā kā to var uzskatīt par nepārprotamu norādi, ka atbalsts tiks piešķirts tām ražotnēm, kurām ir vislabākās ekonomiskās izredzes, šis kritērijs atbilst Regulas (EK) Nr. 1407/2002 5. pantam. |
| --- | --- |

(85)

Komisija ņem vērā to, ka attiecībā uz kritērijiem ražošanas atbalsta saņemšanai Spānijas iestādes ir informējušas Komisiju, ka galvenais kritērijs, ko tās piemēros, ir ražošanas izmaksas par tce. Tā kā to var uzskatīt par nepārprotamu norādi, ka atbalsts tiks piešķirts tām ražotnēm, kurām ir vislabākās ekonomiskās izredzes, šis kritērijs atbilst Regulas (EK) Nr. 1407/2002 5. pantam.

| (86) | Kā papildu kritērijus Spānijas iestādes piemēro tirgus esamības kritēriju, t. i., ka 100 km rādiusā ir jābūt strādājošai elektrostacijai, un kritēriju par uzņēmuma, kam pieder ražotne, maksātspēju. Šajā saistībā var pieprasīt minimālu attiecību starp uzņēmuma kapitālu un saistību kopapjomu. Pēdējais kritērijs veicinās atbalsta piešķiršanu ražotnēm ar vislabākajām ekonomiskajām izredzēm. Pirmais kritērijs ir jāizmanto tikai kā papildu kritērijs. Energoapgādes drošības apsvērumu un arī finansiālu iemeslu dēļ, jo pastāv saistība ar transportēšanas izmaksām, atrašanās vietu var ņemt vērā, bet tas nedrīkst būt galvenais apsveramais faktors. Kopumā Komisija uzskata, ka Spānijas iestāžu piemērotie kritēriji atbilst Regulai (EK) Nr. 1407/2002. |
| --- | --- |

(86)

Kā papildu kritērijus Spānijas iestādes piemēro tirgus esamības kritēriju, t. i., ka 100 km rādiusā ir jābūt strādājošai elektrostacijai, un kritēriju par uzņēmuma, kam pieder ražotne, maksātspēju. Šajā saistībā var pieprasīt minimālu attiecību starp uzņēmuma kapitālu un saistību kopapjomu. Pēdējais kritērijs veicinās atbalsta piešķiršanu ražotnēm ar vislabākajām ekonomiskajām izredzēm. Pirmais kritērijs ir jāizmanto tikai kā papildu kritērijs. Energoapgādes drošības apsvērumu un arī finansiālu iemeslu dēļ, jo pastāv saistība ar transportēšanas izmaksām, atrašanās vietu var ņemt vērā, bet tas nedrīkst būt galvenais apsveramais faktors. Kopumā Komisija uzskata, ka Spānijas iestāžu piemērotie kritēriji atbilst Regulai (EK) Nr. 1407/2002.

| (87) | Pamatojoties uz Spānijas iestāžu sniegto informāciju, Komisija pārbaudīja jēdziena “ražotne” definīciju, kas izmantota pārstrukturēšanas plānā. Iepriekš Spānija veica atbalsta analīzi uzņēmumu līmenī, un apakšzemes ogļraktuves tika skaitītas kopā ar virszemes raktuvēm. Tagad Spānija ir mainījusi šo analīzi, un, kā definēts Regulā (EK) Nr. 1407/2002, tā pārbaudīja atbalstu par katru ražotni. Turklāt šajā saistībā Spānija Komisijai ir iesniegusi Lēmumā 2002/871/EK prasīto informāciju. Tāpēc Komisija uzskata, ka “ražotnes” definīcija, ko Spānija ir izmantojusi pārstrukturēšanas plānā, ir saskaņā ar regulu. |
| --- | --- |

(87)

Pamatojoties uz Spānijas iestāžu sniegto informāciju, Komisija pārbaudīja jēdziena “ražotne” definīciju, kas izmantota pārstrukturēšanas plānā. Iepriekš Spānija veica atbalsta analīzi uzņēmumu līmenī, un apakšzemes ogļraktuves tika skaitītas kopā ar virszemes raktuvēm. Tagad Spānija ir mainījusi šo analīzi, un, kā definēts Regulā (EK) Nr. 1407/2002, tā pārbaudīja atbalstu par katru ražotni. Turklāt šajā saistībā Spānija Komisijai ir iesniegusi Lēmumā 2002/871/EK prasīto informāciju. Tāpēc Komisija uzskata, ka “ražotnes” definīcija, ko Spānija ir izmantojusi pārstrukturēšanas plānā, ir saskaņā ar regulu.

| (88) | Komisija ņem vērā to, ka pārstrukturēšanas plāna rezultātā ražošanas jauda būs 12 miljoni tonnu. Ņemot vērā vispārējo enerģētikas situāciju Spānijā, jo īpaši Spānijas iestāžu nolūku samazināt ogļu daļu elektroenerģijas ražošanā no 35,9 % līdz 15 % 2011. gadā, jaudas samazināšana līdz 12 miljoniem tonnu šķiet atbilstošs pasākums, kas palīdzēs sasniegt šo mērķi. Tāpēc šādu ražošanas jaudas līmeni, kas sasniedzams līdz 2005. gada beigām, var uzskatīt par stratēģisko rezervi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1407/2002. Rezultātā tiek uzskatīts, ka ražotnēm, kas ietvertas tajā pārstrukturēšanas plāna daļā, kas paredz ogļu rezerves resursu apguvi, iespējams, ir tiesības uz atbalstu ogļu rezerves resursu apguvei, ja ir izpildīti regulas 4. un 5. panta nosacījumi. |
| --- | --- |

(88)

Komisija ņem vērā to, ka pārstrukturēšanas plāna rezultātā ražošanas jauda būs 12 miljoni tonnu. Ņemot vērā vispārējo enerģētikas situāciju Spānijā, jo īpaši Spānijas iestāžu nolūku samazināt ogļu daļu elektroenerģijas ražošanā no 35,9 % līdz 15 % 2011. gadā, jaudas samazināšana līdz 12 miljoniem tonnu šķiet atbilstošs pasākums, kas palīdzēs sasniegt šo mērķi. Tāpēc šādu ražošanas jaudas līmeni, kas sasniedzams līdz 2005. gada beigām, var uzskatīt par stratēģisko rezervi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1407/2002. Rezultātā tiek uzskatīts, ka ražotnēm, kas ietvertas tajā pārstrukturēšanas plāna daļā, kas paredz ogļu rezerves resursu apguvi, iespējams, ir tiesības uz atbalstu ogļu rezerves resursu apguvei, ja ir izpildīti regulas 4. un 5. panta nosacījumi.

| (89) | Turklāt ir jāievēro regulas galvenais kritērijs un pamatprincips: atbalstam ir jāsamazinās (jābūt degresīvam). Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. un 5. pantu piešķirtais atbalsts ir samazināts par 4 % gadā. Komisija uzskata, ka šāds samazinājums ir pieņemams. Komisija ir ņēmusi vērā to, ka Spānijas iestādes ir paziņojušas, ka tiek plānots turpināt samazināt atbalstu par 4 % gadā arī 2006. un 2007. gadā. |
| --- | --- |

(89)

Turklāt ir jāievēro regulas galvenais kritērijs un pamatprincips: atbalstam ir jāsamazinās (jābūt degresīvam). Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. un 5. pantu piešķirtais atbalsts ir samazināts par 4 % gadā. Komisija uzskata, ka šāds samazinājums ir pieņemams. Komisija ir ņēmusi vērā to, ka Spānijas iestādes ir paziņojušas, ka tiek plānots turpināt samazināt atbalstu par 4 % gadā arī 2006. un 2007. gadā.

| (90) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Spānijas iestādes ir pietiekami paskaidrojušas kritērijus, kuri piemērojami ražotnēm, lai tām būtu tiesības saņemt atbalstu darbības samazināšanai vai atbalstu ogļu rezerves resursu apguvei. Šie kritēriji ir saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1405/2002, jo īpaši tās 4. panta a) punktu un 9. panta 6. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(90)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Spānijas iestādes ir pietiekami paskaidrojušas kritērijus, kuri piemērojami ražotnēm, lai tām būtu tiesības saņemt atbalstu darbības samazināšanai vai atbalstu ogļu rezerves resursu apguvei. Šie kritēriji ir saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1405/2002, jo īpaši tās 4. panta a) punktu un 9. panta 6. punkta a) apakšpunktu.

| (91) | Šajā saistībā Komisija atgādina Spānijas iestādēm, ka sociālo un reģionālo situāciju nevar ņemt vērā, lemjot par saglabājamo stratēģisko rezervi. Sociālos un reģionālos apstākļus var ņemt vērā, tikai piemērojot tos nosacījumus, kas ir saistīti ar atbalsta piešķiršanu darbības samazināšanai un atbalsta piešķiršanu pārstrukturēšanas procesa ārkārtas izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

(91)

Šajā saistībā Komisija atgādina Spānijas iestādēm, ka sociālo un reģionālo situāciju nevar ņemt vērā, lemjot par saglabājamo stratēģisko rezervi. Sociālos un reģionālos apstākļus var ņemt vērā, tikai piemērojot tos nosacījumus, kas ir saistīti ar atbalsta piešķiršanu darbības samazināšanai un atbalsta piešķiršanu pārstrukturēšanas procesa ārkārtas izmaksu segšanai.

4.4.3.   Ieņēmumu aprēķins

| (92) | Spānijas iestādes sniedza sīku informāciju par ogļu cenām. Spānijas valdības sniegtajā papildu informācijā bija paskaidrots, ka Spānijas valdības izmaksātais valsts atbalsts patiesībā ir starpība starp ražošanas izmaksām un Spānijas ogļu vidējo pārdošanas cenu, kas bija zemāka nekā no trešām valstīm importēto ogļu vidējā cena. Tas galvenokārt izskaidrojams ar Spānijas ogļu zemāku kvalitāti un mazākā mērā arī saistībā ar to, ka cenas tiek noteiktas ilgtermiņa līgumos, bet importa ogļu cena ir faktiskā ogļu tirgus cena konkrētajā dienā. |
| --- | --- |

(92)

Spānijas iestādes sniedza sīku informāciju par ogļu cenām. Spānijas valdības sniegtajā papildu informācijā bija paskaidrots, ka Spānijas valdības izmaksātais valsts atbalsts patiesībā ir starpība starp ražošanas izmaksām un Spānijas ogļu vidējo pārdošanas cenu, kas bija zemāka nekā no trešām valstīm importēto ogļu vidējā cena. Tas galvenokārt izskaidrojams ar Spānijas ogļu zemāku kvalitāti un mazākā mērā arī saistībā ar to, ka cenas tiek noteiktas ilgtermiņa līgumos, bet importa ogļu cena ir faktiskā ogļu tirgus cena konkrētajā dienā.

| (93) | Spānijas iestādes paskaidroja, ka praksē atšķirības starp pasaules cenu un vietējo ogļu cenu ietekme ir nobīdīta par apmēram deviņiem mēnešiem. No otras puses, šo ogļu kvalitāte šķiet būtiski zemāka salīdzinājumā ar starptautiskajā tirgū piedāvāto ogļu kvalitāti. Tā rezultātā vietējo ogļu cena ir daudz zemāka. Par oglēm maksātā cena dažādās elektrostacijās atšķiras, jo dažādās raktuvēs iegūtu ogļu kvalitāte atšķiras. Piemēram, atkarībā no raktuves vietas ogļu siltumspēja var svārstīties no 7 % līdz 35 %. |
| --- | --- |

(93)

Spānijas iestādes paskaidroja, ka praksē atšķirības starp pasaules cenu un vietējo ogļu cenu ietekme ir nobīdīta par apmēram deviņiem mēnešiem. No otras puses, šo ogļu kvalitāte šķiet būtiski zemāka salīdzinājumā ar starptautiskajā tirgū piedāvāto ogļu kvalitāti. Tā rezultātā vietējo ogļu cena ir daudz zemāka. Par oglēm maksātā cena dažādās elektrostacijās atšķiras, jo dažādās raktuvēs iegūtu ogļu kvalitāte atšķiras. Piemēram, atkarībā no raktuves vietas ogļu siltumspēja var svārstīties no 7 % līdz 35 %.

| (94) | Kopumā Spānijas ogļu kvalitāte ir zemāka, jo tās satur daudz pelnu un ūdens un/vai tām ir zems gaistošo vielu saturs. Zemas kvalitātes oglēm nav pasaules noieta tirgus, jo visas valstis, kas ražo ogles, savas zemās kvalitātes ogles izmanto raktuvju tuvumā. Šāda veida ogļu izmantošana elektrostacijās to īpašniekiem rada lielākas ieguldījumu un uzturēšanas izmaksas, jo ir ne tikai jāuzstāda īpašas krāsnis, kuru uzturēšana un izmantošana ir daudz dārgāka, bet arī šo elektrostaciju efektivitāte ir zemāka nekā to elektrostaciju efektivitāte, kurās izmanto parastas ogles. |
| --- | --- |

(94)

Kopumā Spānijas ogļu kvalitāte ir zemāka, jo tās satur daudz pelnu un ūdens un/vai tām ir zems gaistošo vielu saturs. Zemas kvalitātes oglēm nav pasaules noieta tirgus, jo visas valstis, kas ražo ogles, savas zemās kvalitātes ogles izmanto raktuvju tuvumā. Šāda veida ogļu izmantošana elektrostacijās to īpašniekiem rada lielākas ieguldījumu un uzturēšanas izmaksas, jo ir ne tikai jāuzstāda īpašas krāsnis, kuru uzturēšana un izmantošana ir daudz dārgāka, bet arī šo elektrostaciju efektivitāte ir zemāka nekā to elektrostaciju efektivitāte, kurās izmanto parastas ogles.

| (95) | Spānijas iestādes paskaidroja, ka nav ekonomiski izdevīgi uzlabot ogļu kvalitāti tādā mērā, lai tās kļūtu pielīdzināmas importa oglēm, jo ražošanas process krietni sadārdzinātos un kļūtu mazāk konkurētspējīgs. |
| --- | --- |

(95)

Spānijas iestādes paskaidroja, ka nav ekonomiski izdevīgi uzlabot ogļu kvalitāti tādā mērā, lai tās kļūtu pielīdzināmas importa oglēm, jo ražošanas process krietni sadārdzinātos un kļūtu mazāk konkurētspējīgs.

| (96) | Kopš 1998. gada ogļu pārdošanas cenu nosaka tiešās sarunās starp ogļu ražotnēm un ogles patērējošām elektrostacijām bez valsts pārvaldes iestāžu piedalīšanās. Iestādes var iejaukties tikai nopietnu konfliktu gadījumā. Kā pierādījumu par cenu, kas samaksāta ogļu ieguves uzņēmumiem, Spānijas iestādes ir uzrādījušas līgumus starp dažiem elektroenerģijas uzņēmumiem, kuriem pieder elektrostacijas, kurās kā kurināmo izmanto ogles. Ogļu cenas aprēķins ietver formulu, kurā ņem vērā ogļu kvalitāti attiecībā uz, cita starpā, gaistošo vielu saturu, pelnu, mitruma un sēra daudzumu un to siltumspēju. |
| --- | --- |

(96)

Kopš 1998. gada ogļu pārdošanas cenu nosaka tiešās sarunās starp ogļu ražotnēm un ogles patērējošām elektrostacijām bez valsts pārvaldes iestāžu piedalīšanās. Iestādes var iejaukties tikai nopietnu konfliktu gadījumā. Kā pierādījumu par cenu, kas samaksāta ogļu ieguves uzņēmumiem, Spānijas iestādes ir uzrādījušas līgumus starp dažiem elektroenerģijas uzņēmumiem, kuriem pieder elektrostacijas, kurās kā kurināmo izmanto ogles. Ogļu cenas aprēķins ietver formulu, kurā ņem vērā ogļu kvalitāti attiecībā uz, cita starpā, gaistošo vielu saturu, pelnu, mitruma un sēra daudzumu un to siltumspēju.

| (97) | Ogļu cenas Spānijā ir noteiktas ilgtermiņa līgumos starp ogļu ieguves uzņēmumiem un to klientiem. Pašreiz spēkā esošie līgumi ir derīgi līdz 2005. gada 31. decembrim. Cenu pamatā ir šādi parametri:






  — | cenas CIF
   (15) ASV dolāros par katru ogļu importa periodu no trešām valstīm Eiropas Savienībā, kas izteiktas ASV dolāros/tce un ir publicētas ES, |
| --- | --- | --- |

(97)

Ogļu cenas Spānijā ir noteiktas ilgtermiņa līgumos starp ogļu ieguves uzņēmumiem un to klientiem. Pašreiz spēkā esošie līgumi ir derīgi līdz 2005. gada 31. decembrim. Cenu pamatā ir šādi parametri:

—

cenas CIF
   (15) ASV dolāros par katru ogļu importa periodu no trešām valstīm Eiropas Savienībā, kas izteiktas ASV dolāros/tce un ir publicētas ES,

| — | ASV dolāra un euro valūtas maiņas kurss vienā tajā pašā laikposmā, lai noteiktu cenas CIF ASV dolāros ekvivalentu euro. Dolāra/euro valūtas maiņas kurss ir palielinājies no 0,8955 2001. gadā uz 1,25 – 2005. gadā, |
| --- | --- |

—

ASV dolāra un euro valūtas maiņas kurss vienā tajā pašā laikposmā, lai noteiktu cenas CIF ASV dolāros ekvivalentu euro. Dolāra/euro valūtas maiņas kurss ir palielinājies no 0,8955 2001. gadā uz 1,25 – 2005. gadā,

| — | lai noteiktu cenu elektrostacijā, no galīgās cenas euro ir atņemtas transporta izmaksas starp ostu un elektrostaciju, jo CIF cena ir tā cena, ko maksā par piegādi ostās, |
| --- | --- |

—

lai noteiktu cenu elektrostacijā, no galīgās cenas euro ir atņemtas transporta izmaksas starp ostu un elektrostaciju, jo CIF cena ir tā cena, ko maksā par piegādi ostās,

| — | visbeidzot, piemēro kvalitātes korekciju, kas paskaidrota turpmāk. |
| --- | --- |

—

visbeidzot, piemēro kvalitātes korekciju, kas paskaidrota turpmāk.

| (98) | Spānija aprēķina akmeņogļu vidējās importa cenas Spānijā. Šo vidējo importa cenu aprēķins balstās uz statistikas datiem, ko snieguši uzņēmumi, kuri importē ogles Spānijā, un uzņēmumi, kas eksportē ogles no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(98)

Spānija aprēķina akmeņogļu vidējās importa cenas Spānijā. Šo vidējo importa cenu aprēķins balstās uz statistikas datiem, ko snieguši uzņēmumi, kuri importē ogles Spānijā, un uzņēmumi, kas eksportē ogles no trešām valstīm.

| (99) | Lai šī sistēma pareizi darbotos, ir ļoti būtiski, lai aprēķinātā akmeņogļu cena tiešām atspoguļotu ogļu pasaules tirgus cenas. Lai to pārbaudītu, Komisija salīdzināja šo cenu ar MCIS tvaika ģeneratoru ogļu bāzes cenām, kas ir faktiskās ogļu tirgus cenas standarta references indekss. |
| --- | --- |

(99)

Lai šī sistēma pareizi darbotos, ir ļoti būtiski, lai aprēķinātā akmeņogļu cena tiešām atspoguļotu ogļu pasaules tirgus cenas. Lai to pārbaudītu, Komisija salīdzināja šo cenu ar MCIS tvaika ģeneratoru ogļu bāzes cenām, kas ir faktiskās ogļu tirgus cenas standarta references indekss.

| (100) | Spānijas iestādes paskaidroja atšķirības starp MCIS tvaika ģeneratoru ogļu bāzes cenām un viņu aprēķināto vidējo cenu, uzsverot to, ka pirmā ir balstīta vienīgi uz noteiktā dienā noslēgtiem līgumiem faktiskajā tirgū, bet iestāžu aprēķinātā cena ir balstīta uz visiem līgumiem, tostarp ilgtermiņa līgumiem, kas ir spēkā noteiktā dienā. Rezultātā Spānijas noteiktajai cenai ir tendence būt zemākai par faktisko tirgus cenu tajos periodos, kad faktiskā tirgus cena pieaug, un augstākai par faktisko tirgus cenu tajos periodos, kad faktiskā tirgus cena krītas. Abu indeksu vidējais ilgtermiņš ir apmēram vienāds: laikposmā no 1996. līdz 2004. gadam vidējā MCIS tvaika ģeneratoru ogļu bāzes cena bija 43,3 EUR/tce. Tādējādi Komisija uzskata, ka Spānijas akmeņogļu cenas aprēķins patiesi precīzi atspoguļo tvaika ģeneratoru ogļu pasaules tirgus cenu. |
| --- | --- |

(100)

Spānijas iestādes paskaidroja atšķirības starp MCIS tvaika ģeneratoru ogļu bāzes cenām un viņu aprēķināto vidējo cenu, uzsverot to, ka pirmā ir balstīta vienīgi uz noteiktā dienā noslēgtiem līgumiem faktiskajā tirgū, bet iestāžu aprēķinātā cena ir balstīta uz visiem līgumiem, tostarp ilgtermiņa līgumiem, kas ir spēkā noteiktā dienā. Rezultātā Spānijas noteiktajai cenai ir tendence būt zemākai par faktisko tirgus cenu tajos periodos, kad faktiskā tirgus cena pieaug, un augstākai par faktisko tirgus cenu tajos periodos, kad faktiskā tirgus cena krītas. Abu indeksu vidējais ilgtermiņš ir apmēram vienāds: laikposmā no 1996. līdz 2004. gadam vidējā MCIS tvaika ģeneratoru ogļu bāzes cena bija 43,3 EUR/tce. Tādējādi Komisija uzskata, ka Spānijas akmeņogļu cenas aprēķins patiesi precīzi atspoguļo tvaika ģeneratoru ogļu pasaules tirgus cenu.

| (101) | Ņemot vērā iepriekš minētos parametrus, 2001. gadā vidējā cena bija EUR 45,85, bet 2005. gadā prognozētā – EUR 36. Ieņēmumi 2001. gadā bija ārkārtīgi augsti, galvenokārt dažu izņēmuma un netipisku ieņēmumu bruto uzskaites dēļ. Līdz ar to ražošanas izmaksu samazinājuma par 20 % rezultātā nav radies līdzvērtīgs ražošanas atbalsta kopējās summas samazinājums, kas jāpiešķir laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam. |
| --- | --- |

(101)

Ņemot vērā iepriekš minētos parametrus, 2001. gadā vidējā cena bija EUR 45,85, bet 2005. gadā prognozētā – EUR 36. Ieņēmumi 2001. gadā bija ārkārtīgi augsti, galvenokārt dažu izņēmuma un netipisku ieņēmumu bruto uzskaites dēļ. Līdz ar to ražošanas izmaksu samazinājuma par 20 % rezultātā nav radies līdzvērtīgs ražošanas atbalsta kopējās summas samazinājums, kas jāpiešķir laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam.

| (102) | Kopējais atbalsts tiek noteikts pēc katras ražotnes revīzijas ziņojuma iesniegšanas, kurā ir norādītas ražošanas izmaksu un ieņēmumu summas. Ja ogļu ražošanas gada beigās izrādās, ka starpība starp ražošanas izmaksām un ieņēmumiem ir bijusi mazāka par prognozēto, kopējā atbalsta summa tiks samazināta un atbalsta pārpalikums būs jāatmaksā. |
| --- | --- |

(102)

Kopējais atbalsts tiek noteikts pēc katras ražotnes revīzijas ziņojuma iesniegšanas, kurā ir norādītas ražošanas izmaksu un ieņēmumu summas. Ja ogļu ražošanas gada beigās izrādās, ka starpība starp ražošanas izmaksām un ieņēmumiem ir bijusi mazāka par prognozēto, kopējā atbalsta summa tiks samazināta un atbalsta pārpalikums būs jāatmaksā.

| (103) | Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka Spānija ir sīki paskaidrojusi to, kā ir aprēķināti ogļu ieguves uzņēmumu ieņēmumi. Sniegtā informācija ir pārliecinājusi Komisiju par to, ka ieņēmumu aprēķinā ir izmantotas pareizās ogļu cenas. Pamatojoties uz sniegto informāciju, jo īpaši līgumiem starp elektrostacijām un ogļraktuvju uzņēmumiem, Komisija secina, ka Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. panta b) un c) punkts ir ņemts vērā tādā nozīmē, ka ražošanas atbalsts nav pārsniedzis starpību starp ražošanas izmaksām un ieņēmumiem attiecīgajos akmeņogļu gados un atbalsts neizraisīs Kopienas piegādāto ogļu cenu pazemināšanos salīdzinājumā ar līdzīgas kvalitātes ogļu cenām no trešām valstīm. Komisija stingri uzraudzīs to, lai jaunajos līgumos, kas tiks noslēgti starp elektrostacijām un ogļraktuvju uzņēmumiem no 2006. gada 1. janvāra, aprēķinos pareizi tiktu ņemta vērā pašreizējā augstā ogļu pasaules tirgus cena. Visbeidzot, Komisija atzīmē to, ka arī 4. panta d) un e) punktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti. |
| --- | --- |

(103)

Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka Spānija ir sīki paskaidrojusi to, kā ir aprēķināti ogļu ieguves uzņēmumu ieņēmumi. Sniegtā informācija ir pārliecinājusi Komisiju par to, ka ieņēmumu aprēķinā ir izmantotas pareizās ogļu cenas. Pamatojoties uz sniegto informāciju, jo īpaši līgumiem starp elektrostacijām un ogļraktuvju uzņēmumiem, Komisija secina, ka Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. panta b) un c) punkts ir ņemts vērā tādā nozīmē, ka ražošanas atbalsts nav pārsniedzis starpību starp ražošanas izmaksām un ieņēmumiem attiecīgajos akmeņogļu gados un atbalsts neizraisīs Kopienas piegādāto ogļu cenu pazemināšanos salīdzinājumā ar līdzīgas kvalitātes ogļu cenām no trešām valstīm. Komisija stingri uzraudzīs to, lai jaunajos līgumos, kas tiks noslēgti starp elektrostacijām un ogļraktuvju uzņēmumiem no 2006. gada 1. janvāra, aprēķinos pareizi tiktu ņemta vērā pašreizējā augstā ogļu pasaules tirgus cena. Visbeidzot, Komisija atzīmē to, ka arī 4. panta d) un e) punktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti.

4.5.   Atbalsts ārkārtas izmaksu segšanai (Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. pants)

| (104) | Komisija 2004. gada 30. marta vēstulē pauda uzskatu, ka Spānijas iestādes nav paskaidrojušas kritēriju, kas jāņem vērā, piešķirot atbalstu, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. pantu, lai segtu ārkārtas izdevumus, kas nav saistīti ar kārtējo ražošanu (pārņemtās saistības). Ar 2003. gada 3. oktobra vēstuli Spānija paziņoja Komisijai, ka šis atbalsts tiks piešķirts vienīgi tām ražotnēm, kas laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam bija jāslēdz, un atbalsta summa nepārsniegs izmaksas. Tomēr 2003. gada 24. septembra Administratīvajā rīkojumā ECO/2731/2003 šie nosacījumi nebija skaidri iekļauti. Iepriekšminētajā rīkojumā nav ietvertas pietiekamas garantijas, lai nodrošinātu to, ka atbalsts ražotņu slēgšanas izmaksu segšanai nepārsniedz šīs izmaksas un ka attiecīgās ražotnes tiks slēgtas līdz 2005. gada 31. decembrim. Komisija uzskatīja, ka Spānijas noteiktie kritēriji, aprēķinot atbalstu ražotņu slēgšanas izmaksu segšanai, kas pamatojas uz ogļu piegādes samazināšanu, kas paredzēta līgumos ar elektrostacijām, un par atbalstu EUR 13 apmērā par katrām samazinātajām tūkstoš kalorijām, nebija pietiekama Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. panta nosacījumu izpildes garantija. Komisija atzīmēja arī to, ka ar šo pantu pamatotās atbalsta summas šķita ļoti augstas, un radās jautājums, vai ierosinātais atbalsts līdz ar to nav pārāk augsts attiecībā pret pārstrukturēšanas procesa intensitāti. |
| --- | --- |

(104)

Komisija 2004. gada 30. marta vēstulē pauda uzskatu, ka Spānijas iestādes nav paskaidrojušas kritēriju, kas jāņem vērā, piešķirot atbalstu, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. pantu, lai segtu ārkārtas izdevumus, kas nav saistīti ar kārtējo ražošanu (pārņemtās saistības). Ar 2003. gada 3. oktobra vēstuli Spānija paziņoja Komisijai, ka šis atbalsts tiks piešķirts vienīgi tām ražotnēm, kas laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam bija jāslēdz, un atbalsta summa nepārsniegs izmaksas. Tomēr 2003. gada 24. septembra Administratīvajā rīkojumā ECO/2731/2003 šie nosacījumi nebija skaidri iekļauti. Iepriekšminētajā rīkojumā nav ietvertas pietiekamas garantijas, lai nodrošinātu to, ka atbalsts ražotņu slēgšanas izmaksu segšanai nepārsniedz šīs izmaksas un ka attiecīgās ražotnes tiks slēgtas līdz 2005. gada 31. decembrim. Komisija uzskatīja, ka Spānijas noteiktie kritēriji, aprēķinot atbalstu ražotņu slēgšanas izmaksu segšanai, kas pamatojas uz ogļu piegādes samazināšanu, kas paredzēta līgumos ar elektrostacijām, un par atbalstu EUR 13 apmērā par katrām samazinātajām tūkstoš kalorijām, nebija pietiekama Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. panta nosacījumu izpildes garantija. Komisija atzīmēja arī to, ka ar šo pantu pamatotās atbalsta summas šķita ļoti augstas, un radās jautājums, vai ierosinātais atbalsts līdz ar to nav pārāk augsts attiecībā pret pārstrukturēšanas procesa intensitāti.

| (105) | Pamatojoties uz jaunāko informāciju, Komisija atzīmēja, ka Administratīvais rīkojums ECO/2731/2003 ir grozīts, lai to saskaņotu ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. panta prasībām. Tagad rīkojums attiecas tikai uz tām ražotnēm, kuras tiks slēgtas līdz 2005. gada 31. decembrim. Attiecībā uz kompensāciju EUR 13 apmērā par 1 000 siltuma vienībām akmeņogļu piegādes līgumos, kas anulēti ražotņu slēgšanas dēļ, ar rīkojumu ir skaidri noteikts, ka tā ir maksimālā summa un ka tikai atbilstoši pamatotas slēgšanas faktiskās izmaksas tiks apmaksātas. Šajā saistībā Spānijas iestādes paziņoja, ka 2004. gadā tās ir piešķīrušas mazāku atbalstu. Attiecībā uz 2004. gadu faktiski piešķirtais atbalsts ārkārtas izmaksu segšanai sasniedza EUR 518 986, nevis prognozētos EUR 555 227. |
| --- | --- |

(105)

Pamatojoties uz jaunāko informāciju, Komisija atzīmēja, ka Administratīvais rīkojums ECO/2731/2003 ir grozīts, lai to saskaņotu ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. panta prasībām. Tagad rīkojums attiecas tikai uz tām ražotnēm, kuras tiks slēgtas līdz 2005. gada 31. decembrim. Attiecībā uz kompensāciju EUR 13 apmērā par 1 000 siltuma vienībām akmeņogļu piegādes līgumos, kas anulēti ražotņu slēgšanas dēļ, ar rīkojumu ir skaidri noteikts, ka tā ir maksimālā summa un ka tikai atbilstoši pamatotas slēgšanas faktiskās izmaksas tiks apmaksātas. Šajā saistībā Spānijas iestādes paziņoja, ka 2004. gadā tās ir piešķīrušas mazāku atbalstu. Attiecībā uz 2004. gadu faktiski piešķirtais atbalsts ārkārtas izmaksu segšanai sasniedza EUR 518 986, nevis prognozētos EUR 555 227.

| (106) | Komisija uzskata, ka Spānija ir sniegusi pietiekamu paskaidrojumu par ārkārtas izmaksām, kuras nepieciešams segt saistībā ar pārstrukturēšanas procesu. Spānija ir norādījusi summas, kas piešķiramas katrai kategorijai, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1407/2002 pielikumā. Tāpēc Komisija varēja pārbaudīt to, ka summas, kas galvenokārt ir saistītas ar pirmstermiņa pensionēšanās shēmām, nepārsniedz izmaksas, un atbalstu pārstrukturēšanas ārkārtas izmaksu segšanai var apstiprināt. To skatot uz darbaspēka samazināšanas, ogļraktuvju jaudu slēgšanas un ražošanas atbalsta samazināšanās tendences fona, Spānijas iestāžu sniegtā informācija ir pārliecinājusi Komisiju, ka sedzamās izmaksas nav pārāk augstas attiecībā pret pārstrukturēšanas procesa intensitāti. Nākamajā nodaļā tiks atsevišķi novērtēts atbalsts pārstrukturēšanas procesa ārkārtas izmaksu segšanai, kas piešķirts valsts uzņēmumam Hunosa. |
| --- | --- |

(106)

Komisija uzskata, ka Spānija ir sniegusi pietiekamu paskaidrojumu par ārkārtas izmaksām, kuras nepieciešams segt saistībā ar pārstrukturēšanas procesu. Spānija ir norādījusi summas, kas piešķiramas katrai kategorijai, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1407/2002 pielikumā. Tāpēc Komisija varēja pārbaudīt to, ka summas, kas galvenokārt ir saistītas ar pirmstermiņa pensionēšanās shēmām, nepārsniedz izmaksas, un atbalstu pārstrukturēšanas ārkārtas izmaksu segšanai var apstiprināt. To skatot uz darbaspēka samazināšanas, ogļraktuvju jaudu slēgšanas un ražošanas atbalsta samazināšanās tendences fona, Spānijas iestāžu sniegtā informācija ir pārliecinājusi Komisiju, ka sedzamās izmaksas nav pārāk augstas attiecībā pret pārstrukturēšanas procesa intensitāti. Nākamajā nodaļā tiks atsevišķi novērtēts atbalsts pārstrukturēšanas procesa ārkārtas izmaksu segšanai, kas piešķirts valsts uzņēmumam Hunosa.

4.6.   
  Hunosa plāns

| (107) | Attiecībā uz uzņēmumu Hunosa Komisija 2004. gada 30. marta vēstulē uzsvēra to, ka šis uzņēmums ir iekļauts slēgšanas plānā, kura pamatā ir Lēmums Nr. 3632/93/EOTK. Tomēr sociālu un reģionālu iemeslu dēļ slēgšana notiks pēc 2002. gada. Salīdzinot ar ražošanas izmaksām citos ogļraktuvju uzņēmumos Kopienā, šā uzņēmuma ražošanas izmaksas ir ļoti augstas. Komisija uzskatīja, ka darbaspēka un ražošanas samazināšana ir zemāka par Eiropas vidējiem rādītājiem. Plānā paredzēts slēgt divas no deviņām ražotnēm. Spānija 2003. gada 3. oktobra vēstulē paziņoja par turpmāku ražošanas izmaksu samazinājumu 20 % apmērā, no kā izriet atbalsta samazinājums par 25 % 2005. gadā. Ražošanas izmaksu samazinājumam, par ko Spānija ziņoja 2003. gada 3. oktobra vēstulē, vajadzētu radīt turpmāku atbalsta samazinājumu uzņēmumam Hunosa, EUR 179 460 750 apmērā 2005. gadā. |
| --- | --- |

(107)

Attiecībā uz uzņēmumu Hunosa Komisija 2004. gada 30. marta vēstulē uzsvēra to, ka šis uzņēmums ir iekļauts slēgšanas plānā, kura pamatā ir Lēmums Nr. 3632/93/EOTK. Tomēr sociālu un reģionālu iemeslu dēļ slēgšana notiks pēc 2002. gada. Salīdzinot ar ražošanas izmaksām citos ogļraktuvju uzņēmumos Kopienā, šā uzņēmuma ražošanas izmaksas ir ļoti augstas. Komisija uzskatīja, ka darbaspēka un ražošanas samazināšana ir zemāka par Eiropas vidējiem rādītājiem. Plānā paredzēts slēgt divas no deviņām ražotnēm. Spānija 2003. gada 3. oktobra vēstulē paziņoja par turpmāku ražošanas izmaksu samazinājumu 20 % apmērā, no kā izriet atbalsta samazinājums par 25 % 2005. gadā. Ražošanas izmaksu samazinājumam, par ko Spānija ziņoja 2003. gada 3. oktobra vēstulē, vajadzētu radīt turpmāku atbalsta samazinājumu uzņēmumam Hunosa, EUR 179 460 750 apmērā 2005. gadā.

| (108) | Komisija 2004. gada 30. marta vēstulē pauda uzskatu, ka priekšlikumu saglabāt ogļu patēriņu 30 % apjomā (patēriņš apmēram 100 dienām) elektrostacijām šajā reģionā var uzskatīt par nesaderīgu ar kopējo tirgu attiecībā uz Hunosa. |
| --- | --- |

(108)

Komisija 2004. gada 30. marta vēstulē pauda uzskatu, ka priekšlikumu saglabāt ogļu patēriņu 30 % apjomā (patēriņš apmēram 100 dienām) elektrostacijām šajā reģionā var uzskatīt par nesaderīgu ar kopējo tirgu attiecībā uz Hunosa.

4.6.1.   Hunosa pārstrukturēšanas process

| (109) | Spānijas iestādes ir apstiprinājušas nodomu turpināt uzņēmuma Hunosa pārstrukturēšanas procesu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1407/2002, lai būtiski samazinātu atbalsta summas, ražošanas jaudu un vajadzības gadījumā darbaspēku. Šie pārstrukturēšanas pasākumi ir jāvērtē, ņemot vērā uzņēmuma Hunosa sociālo un reģionālo nozīmi Astūrijas autonomajā apgabalā. |
| --- | --- |

(109)

Spānijas iestādes ir apstiprinājušas nodomu turpināt uzņēmuma Hunosa pārstrukturēšanas procesu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1407/2002, lai būtiski samazinātu atbalsta summas, ražošanas jaudu un vajadzības gadījumā darbaspēku. Šie pārstrukturēšanas pasākumi ir jāvērtē, ņemot vērā uzņēmuma Hunosa sociālo un reģionālo nozīmi Astūrijas autonomajā apgabalā.

| (110) | Spānijas iestādes sniedza Komisijai sīku informāciju par uzņēmuma Hunosa pārstrukturēšanas procesu, izmaksām un ieņēmumiem, izredzēm un piešķiramā atbalsta summām. |
| --- | --- |

(110)

Spānijas iestādes sniedza Komisijai sīku informāciju par uzņēmuma Hunosa pārstrukturēšanas procesu, izmaksām un ieņēmumiem, izredzēm un piešķiramā atbalsta summām.

| (111) | Plāns ietver šādus pasākumus:






  a) | darbaspēka samazināšana par 33,6 %; |
| --- | --- | --- |

(111)

Plāns ietver šādus pasākumus:

a)

darbaspēka samazināšana par 33,6 %;

| b) | ražošanas jaudas samazināšana par 25 % un divu ražotņu – Pumarabule un Figaredo – slēgšana (samazinājums 700 000 tonnu apmērā); |
| --- | --- |

b)

ražošanas jaudas samazināšana par 25 % un divu ražotņu – Pumarabule un Figaredo – slēgšana (samazinājums 700 000 tonnu apmērā);

| c) | ogļu mazgāšanas ceha slēgšana; |
| --- | --- |

c)

ogļu mazgāšanas ceha slēgšana;

| d) | produktivitātes palielinājums par 21,4 %; |
| --- | --- |

d)

produktivitātes palielinājums par 21,4 %;

| e) | ražošanas samazināšana par 26,1 %; |
| --- | --- |

e)

ražošanas samazināšana par 26,1 %;

| f) | ražošanas izmaksu samazināšana par 20 %; |
| --- | --- |

f)

ražošanas izmaksu samazināšana par 20 %;

| g) | kopējā atbalsta samazināšana par 25 % laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam, salīdzinot ar samazinājumu par 12 % četros iepriekšējos gados. |
| --- | --- |

g)

kopējā atbalsta samazināšana par 25 % laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam, salīdzinot ar samazinājumu par 12 % četros iepriekšējos gados.

| (112) | Kopš 1986. gada, kad Spānija iestājās Kopienā, pārstrukturēšanas procesa dati ir šādi:






  a) | darbaspēka samazinājums par 71,9 % uzņēmumos Hunosa un Minas de Figaredo no 21 911 darbiniekiem 1986. gadā līdz 6 151 darbiniekam 2001. gadā; |
| --- | --- | --- |

(112)

Kopš 1986. gada, kad Spānija iestājās Kopienā, pārstrukturēšanas procesa dati ir šādi:

a)

darbaspēka samazinājums par 71,9 % uzņēmumos Hunosa un Minas de Figaredo no 21 911 darbiniekiem 1986. gadā līdz 6 151 darbiniekam 2001. gadā;

| b) | ražošanas jaudas samazinājums par 47,3 % attiecībā uz apakšzemes raktuvēm; |
| --- | --- |

b)

ražošanas jaudas samazinājums par 47,3 % attiecībā uz apakšzemes raktuvēm;

| c) | ražošanas samazinājums par 53,3 %; |
| --- | --- |

c)

ražošanas samazinājums par 53,3 %;

| d) | ražošanas atbalsta kopējās summas samazinājums par 40 % kopš 1992. gada pēc koriģētās vērtības un par 56 % pēc pastāvīgās vērtības. |
| --- | --- |

d)

ražošanas atbalsta kopējās summas samazinājums par 40 % kopš 1992. gada pēc koriģētās vērtības un par 56 % pēc pastāvīgās vērtības.

| (113) | Laikposmā no 1998. līdz 2004. gadam atbalsts uzņēmumam Hunosa tika samazināts par 32 % (pielāgotā vērtība), kas ir virs vidējā Spānijas ogļu rūpniecības nozarē, kurā kopējais samazinājums sasniedza 25,7 %. Kopš 1992. gada atbalsta kopējā summa uzņēmumam Hunosa ir samazināta par 54 % pēc pielāgotās vērtības un par 69 % pēc pastāvīgās vērtības. |
| --- | --- |

(113)

Laikposmā no 1998. līdz 2004. gadam atbalsts uzņēmumam Hunosa tika samazināts par 32 % (pielāgotā vērtība), kas ir virs vidējā Spānijas ogļu rūpniecības nozarē, kurā kopējais samazinājums sasniedza 25,7 %. Kopš 1992. gada atbalsta kopējā summa uzņēmumam Hunosa ir samazināta par 54 % pēc pielāgotās vērtības un par 69 % pēc pastāvīgās vērtības.

| (114) | Turklāt šķiet, ka Spānijas iestādes ir turpinājušas uzņēmuma Hunosa pārstrukturēšanas procesu, kas pārsniedz pārstrukturēšanas plānā 2003.–2005. gadam paredzēto. Faktiski piešķirtais atbalsts 2003. gadā bija EUR 264 480 000, bet prognoze – EUR 271 593 000, kas nozīmē samazinājumu vēl par 2,6 %. Atbalsts pārstrukturēšanas procesa ārkārtas izmaksu segšanai sasniedza EUR 240 689 000, bet prognoze bija EUR 302 557 000, kas nozīmē samazinājumu vēl par 20,4 %. |
| --- | --- |

(114)

Turklāt šķiet, ka Spānijas iestādes ir turpinājušas uzņēmuma Hunosa pārstrukturēšanas procesu, kas pārsniedz pārstrukturēšanas plānā 2003.–2005. gadam paredzēto. Faktiski piešķirtais atbalsts 2003. gadā bija EUR 264 480 000, bet prognoze – EUR 271 593 000, kas nozīmē samazinājumu vēl par 2,6 %. Atbalsts pārstrukturēšanas procesa ārkārtas izmaksu segšanai sasniedza EUR 240 689 000, bet prognoze bija EUR 302 557 000, kas nozīmē samazinājumu vēl par 20,4 %.

| (115) | Attiecībā uz 2004. gadu ražošanas apjoms samazinājās līdz 1 070 000 miljoniem tonnu, kas, salīdzinot ar plānu, veido samazinājumu vēl par 20 %. Līdz 2004. gada beigām darbinieku skaits samazinājās līdz 4 137. Faktiski piešķirtā atbalsta kopējā summa 2004. gadā bija EUR 247 483 prognozēto EUR 254 682 vietā, kas ir papildu samazinājums par 2,8 %. |
| --- | --- |

(115)

Attiecībā uz 2004. gadu ražošanas apjoms samazinājās līdz 1 070 000 miljoniem tonnu, kas, salīdzinot ar plānu, veido samazinājumu vēl par 20 %. Līdz 2004. gada beigām darbinieku skaits samazinājās līdz 4 137. Faktiski piešķirtā atbalsta kopējā summa 2004. gadā bija EUR 247 483 prognozēto EUR 254 682 vietā, kas ir papildu samazinājums par 2,8 %.

| (116) | Paredzams, ka 2005. gada beigās darbinieku skaits sasniegs 3 500. Tas ir samazinājums par 14 %, kas pārsniedz plānā paredzēto. |
| --- | --- |

(116)

Paredzams, ka 2005. gada beigās darbinieku skaits sasniegs 3 500. Tas ir samazinājums par 14 %, kas pārsniedz plānā paredzēto.

| (117) | Hunosa ražošanas izmaksas ir tik augstas galvenokārt raktuvju fizisko īpašību dēļ. Ogļu blīvums ir ļoti zems, tādēļ ogļu ieguve notiek lielā platībā, kam nepieciešama augsta līmeņa infrastruktūra. Šā zemā blīvuma dēļ, kas ir arī nevienmērīgs, ir apgrūtināta mehanizācija. Turklāt pārstrukturēšanas process, jo īpaši darbaspēka ievērojamā samazināšana un lielais darbinieku skaits, kas pirms termiņa aiziet pensijā, arī neveicina ražošanas izmaksu optimizāciju. Tomēr uzņēmums Hunosa ir panācis ražošanas izmaksu samazinājumu, uzlabojot vadību un veicinot ražošanu tajās ražotnēs, kurās ogļu ieguves mehanizācija un tehnika ir vienkāršāka un lētāka. Pateicoties citu instrumentu izmantošanai, pašreiz notiekošā mehanizācija un datorizācija, iekārtu un ražošanas procesu modernizācija, kā arī produktivitāte, ir uzlabojusies. Ar šādu pieeju nākotnē ražošanas izmaksas vēl samazināsies. |
| --- | --- |

(117)

Hunosa ražošanas izmaksas ir tik augstas galvenokārt raktuvju fizisko īpašību dēļ. Ogļu blīvums ir ļoti zems, tādēļ ogļu ieguve notiek lielā platībā, kam nepieciešama augsta līmeņa infrastruktūra. Šā zemā blīvuma dēļ, kas ir arī nevienmērīgs, ir apgrūtināta mehanizācija. Turklāt pārstrukturēšanas process, jo īpaši darbaspēka ievērojamā samazināšana un lielais darbinieku skaits, kas pirms termiņa aiziet pensijā, arī neveicina ražošanas izmaksu optimizāciju. Tomēr uzņēmums Hunosa ir panācis ražošanas izmaksu samazinājumu, uzlabojot vadību un veicinot ražošanu tajās ražotnēs, kurās ogļu ieguves mehanizācija un tehnika ir vienkāršāka un lētāka. Pateicoties citu instrumentu izmantošanai, pašreiz notiekošā mehanizācija un datorizācija, iekārtu un ražošanas procesu modernizācija, kā arī produktivitāte, ir uzlabojusies. Ar šādu pieeju nākotnē ražošanas izmaksas vēl samazināsies.

| (118) | Tomēr Komisija atzīmē, ka ražošanas izmaksu samazinājums par 20 % laikposmā no 2001. līdz 2005. gadam nav radījis ražošanas atbalsta samazinājumu par 20 %. Spānijas iestādes ziņo, ka tas izskaidrojams ar atšķirībām ieņēmumos no 2001. līdz 2005. gadam. Vidējie ieņēmumi 2001. gadā bija daudz augstāki nekā vidējie ieņēmumi 2005. gadā, kas veidoja EUR 37/tce. |
| --- | --- |

(118)

Tomēr Komisija atzīmē, ka ražošanas izmaksu samazinājums par 20 % laikposmā no 2001. līdz 2005. gadam nav radījis ražošanas atbalsta samazinājumu par 20 %. Spānijas iestādes ziņo, ka tas izskaidrojams ar atšķirībām ieņēmumos no 2001. līdz 2005. gadam. Vidējie ieņēmumi 2001. gadā bija daudz augstāki nekā vidējie ieņēmumi 2005. gadā, kas veidoja EUR 37/tce.

| (119) | Spānijas iestādes ir sniegušas sīkus paskaidrojumus par šiem Hunosa ieņēmumiem. Cena ir noteikta ilgtermiņa līgumos, kas lielā mērā ir brīvi noslēgti starp uzņēmumu Hunosa un tā klientiem liberalizētā tirgū. |
| --- | --- |

(119)

Spānijas iestādes ir sniegušas sīkus paskaidrojumus par šiem Hunosa ieņēmumiem. Cena ir noteikta ilgtermiņa līgumos, kas lielā mērā ir brīvi noslēgti starp uzņēmumu Hunosa un tā klientiem liberalizētā tirgū.

| (120) | Pamatojoties uz jaunāko informāciju, Komisija uzskata, ka acīm redzamā pretruna starp nozīmīgajiem centieniem samazināt izmaksas un mazāk nozīmīgo ražošanas atbalsta samazināšanos galvenokārt ir radusies no izmaiņām ienākumos importēto ogļu pasaules cenu un dolāra/euro valūtas maiņas kursa dēļ. Kā izskaidrots 4.4.3. nodaļā par ieņēmumu aprēķināšanu, ieņēmumi laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam bija zemāki nekā 2001. gadā. Pamatojoties uz šajā saistībā Spānijas iestāžu sniegto informāciju, jo īpaši līgumiem starp Hunosa un piecām elektrostacijām, kas darbojas ar uzņēmuma Hunosa oglēm, Komisija varēja pārbaudīt to, ka, aprēķinot uzņēmuma Hunosa ieņēmumus, ir izmantoti pareizie skaitļi. |
| --- | --- |

(120)

Pamatojoties uz jaunāko informāciju, Komisija uzskata, ka acīm redzamā pretruna starp nozīmīgajiem centieniem samazināt izmaksas un mazāk nozīmīgo ražošanas atbalsta samazināšanos galvenokārt ir radusies no izmaiņām ienākumos importēto ogļu pasaules cenu un dolāra/euro valūtas maiņas kursa dēļ. Kā izskaidrots 4.4.3. nodaļā par ieņēmumu aprēķināšanu, ieņēmumi laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam bija zemāki nekā 2001. gadā. Pamatojoties uz šajā saistībā Spānijas iestāžu sniegto informāciju, jo īpaši līgumiem starp Hunosa un piecām elektrostacijām, kas darbojas ar uzņēmuma Hunosa oglēm, Komisija varēja pārbaudīt to, ka, aprēķinot uzņēmuma Hunosa ieņēmumus, ir izmantoti pareizie skaitļi.

4.6.2.   Atbalsts uzņēmuma Hunosa darbības samazināšanai

| (121) | Iepriekš sniegtais atbalsts darbības samazināšanai attiecas uz tām uzņēmuma Hunosa ražotnēm, kuras ir slēgtas. Šajā saistībā Komisija uzskata, ka arī attiecībā uz Hunosa ir ņemti vērā Komisijas iepriekšējie lēmumi. |
| --- | --- |

(121)

Iepriekš sniegtais atbalsts darbības samazināšanai attiecas uz tām uzņēmuma Hunosa ražotnēm, kuras ir slēgtas. Šajā saistībā Komisija uzskata, ka arī attiecībā uz Hunosa ir ņemti vērā Komisijas iepriekšējie lēmumi.

4.6.3.   Atbalsts uzņēmumam Hunosa ogļu rezerves resursu apguvei

| (122) | Hunosa plānā ir paredzēts slēgt Pumarabule un Figaredo raktuves, kas nozīmē neatgriezenisku jaudas samazinājumu par 700 000 tonnām. Komisija uzskata, ka citiem ražošanas plāniem vajadzētu būt ietvertiem ogļu rezerves resursu apguves plānā. Tomēr Spānijas iestādes norādīja, ka pēc 2005. gada tas varētu mainīties. Komisija var akceptēt šo viedokli, jo tas atstāj rezervi turpmākai to atbalsta kopējo summu samazināšanai, kas piešķirtas pēc 2005. gada. |
| --- | --- |

(122)

Hunosa plānā ir paredzēts slēgt Pumarabule un Figaredo raktuves, kas nozīmē neatgriezenisku jaudas samazinājumu par 700 000 tonnām. Komisija uzskata, ka citiem ražošanas plāniem vajadzētu būt ietvertiem ogļu rezerves resursu apguves plānā. Tomēr Spānijas iestādes norādīja, ka pēc 2005. gada tas varētu mainīties. Komisija var akceptēt šo viedokli, jo tas atstāj rezervi turpmākai to atbalsta kopējo summu samazināšanai, kas piešķirtas pēc 2005. gada.

| (123) | Lai paskaidrotu, kādēļ uzņēmuma Hunosa ražošana ir ietverta ogļu rezerves resursu apguves plānā, Spānijas iestādes atsaucas uz resursu pieejamību no tehniskā viedokļa, pieprasījumu no tuvumā esošajām elektrostacijām, ogļu kvalitāti un to elektrostaciju vajadzībām, kas ir aprīkotas ar tehniskajām iekārtām, kas atbilst Hunosa ražoto ogļu kvalitātei. Komisija ņem vērā to, ka Spānija ir atteikusies no 100 dienu piegādes kritērija tuvākajām elektrostacijām. Kā paskaidroja Spānijas iestādes, tas bija tikai hipotētisks piemērs un to nekad nebija paredzēts izmantot kā kritēriju. Tomēr tas, ka šis kritērijs ir tikai piemērs, nemaina to, ka Spānijas iestādes ir pieņēmušas lēmumu par to, ka uzņēmuma Hunosa rezervēm vajadzētu aptvert tajā pašā reģionā esošo elektrostaciju konkrētu pieprasījuma daļu. Ņemot vērā šā kritērija elastību, Komisija atzīmē, ka var cerēt, ka Spānijas iestādes nepārkāps preču brīvas kustības principu. |
| --- | --- |

(123)

Lai paskaidrotu, kādēļ uzņēmuma Hunosa ražošana ir ietverta ogļu rezerves resursu apguves plānā, Spānijas iestādes atsaucas uz resursu pieejamību no tehniskā viedokļa, pieprasījumu no tuvumā esošajām elektrostacijām, ogļu kvalitāti un to elektrostaciju vajadzībām, kas ir aprīkotas ar tehniskajām iekārtām, kas atbilst Hunosa ražoto ogļu kvalitātei. Komisija ņem vērā to, ka Spānija ir atteikusies no 100 dienu piegādes kritērija tuvākajām elektrostacijām. Kā paskaidroja Spānijas iestādes, tas bija tikai hipotētisks piemērs un to nekad nebija paredzēts izmantot kā kritēriju. Tomēr tas, ka šis kritērijs ir tikai piemērs, nemaina to, ka Spānijas iestādes ir pieņēmušas lēmumu par to, ka uzņēmuma Hunosa rezervēm vajadzētu aptvert tajā pašā reģionā esošo elektrostaciju konkrētu pieprasījuma daļu. Ņemot vērā šā kritērija elastību, Komisija atzīmē, ka var cerēt, ka Spānijas iestādes nepārkāps preču brīvas kustības principu.

| (124) | Ņemot vērā Spānijas iestāžu apsvērumus, Komisija uzskata, ka apmēram 1 miljona tonnu ražošanu 2005. gadā var uzskatīt par daļu no ogļu ražošanas stratēģiskās rezerves, ko Spānijas iestādes vēlas saglabāt. Komisija piekrīt Spānijas analīzei par to, ka Hunosa plāns 2003.–2005. gadam ir pagaidu, bet būtisks līdzeklis, lai vēlāk noteiktu tās ražotnes, kuras tiks ietvertas jaunajā plānā laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam attiecībā uz ogļu rezerves resursu apguvi. Ņemot vērā būtisko ražošanas un atbalsta summas samazināšanu, plāns ir saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1407/2002 paredzētajiem nosacījumiem un ir lietderīgs pamats pārstrukturēšanas procesa turpināšanai. Tā kā uzņēmuma Hunosa rezerves ir nepieciešamas, lai panāktu kopējo ogļu ražošanu 12 miljonu tonnu apmērā 2005. gadā, Komisija var akceptēt, ka uzņēmuma Hunosa rezerves laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam būs ietvertas ogļu rezerves resursu apguves plānā. Tomēr Komisija atgādina Spānijas iestādēm, ka ogļu rezerves resursu apguves plāns, jo īpaši uzņēmuma Hunosa loma šajā plānā, ņemot vērā tā augstās ražošanas izmaksas, būs jāpārskata attiecībā uz laikposmu no 2006. līdz 2010. gadam. Šajā laikposmā būs būtiski jāsamazina uzņēmuma Hunosa ražošana un iespējamās subsīdijas. |
| --- | --- |

(124)

Ņemot vērā Spānijas iestāžu apsvērumus, Komisija uzskata, ka apmēram 1 miljona tonnu ražošanu 2005. gadā var uzskatīt par daļu no ogļu ražošanas stratēģiskās rezerves, ko Spānijas iestādes vēlas saglabāt. Komisija piekrīt Spānijas analīzei par to, ka Hunosa plāns 2003.–2005. gadam ir pagaidu, bet būtisks līdzeklis, lai vēlāk noteiktu tās ražotnes, kuras tiks ietvertas jaunajā plānā laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam attiecībā uz ogļu rezerves resursu apguvi. Ņemot vērā būtisko ražošanas un atbalsta summas samazināšanu, plāns ir saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1407/2002 paredzētajiem nosacījumiem un ir lietderīgs pamats pārstrukturēšanas procesa turpināšanai. Tā kā uzņēmuma Hunosa rezerves ir nepieciešamas, lai panāktu kopējo ogļu ražošanu 12 miljonu tonnu apmērā 2005. gadā, Komisija var akceptēt, ka uzņēmuma Hunosa rezerves laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam būs ietvertas ogļu rezerves resursu apguves plānā. Tomēr Komisija atgādina Spānijas iestādēm, ka ogļu rezerves resursu apguves plāns, jo īpaši uzņēmuma Hunosa loma šajā plānā, ņemot vērā tā augstās ražošanas izmaksas, būs jāpārskata attiecībā uz laikposmu no 2006. līdz 2010. gadam. Šajā laikposmā būs būtiski jāsamazina uzņēmuma Hunosa ražošana un iespējamās subsīdijas.

4.6.4.   Atbalsts uzņēmuma Hunosa pārstrukturēšanas procesa ārkārtas izdevumu segšanai

| (125) | Spānijas iestādes sniedza sīku informāciju par atbalstu pārstrukturēšanas procesa ārkārtas izdevumu segšanai, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. pantā, un sadalīja izmaksas tehniskajās izmaksās un sociālajās izmaksās, kā redzams turpmāk tabulā.








  EUR (1000) |
| --- | --- |
| | 2003. g. | 2004. g. | 2005. g. |
| Drošības pasākumi, ar bijušo ogļu raktuvju rehabilitāciju saistītās izmaksas | 11 684 | 11 984 | 13 766 |
| Ārkārtas būtiskais nolietojums | 9 514 | 10 902 | 22 905 |
| Tehniskās izmaksas kopā | 21 198 | 22 886 | 36 638 |
| Pirmstermiņa pensionēšanās izmaksas | 277 969 | 273 019 | 247 300 |
| Atlīdzības | 3 005 | 2 705 | 2 404 |
| Ogļu piegāde | 385 | 373 | 361 |
| Sociālās izmaksas kopā | 281 359 | 276 097 | 250 065 |
| Kopā | 302 557 | 298 983 | 286 203 |

(125)

Spānijas iestādes sniedza sīku informāciju par atbalstu pārstrukturēšanas procesa ārkārtas izdevumu segšanai, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. pantā, un sadalīja izmaksas tehniskajās izmaksās un sociālajās izmaksās, kā redzams turpmāk tabulā.

EUR (1000)

2003. g.

2004. g.

2005. g.

Drošības pasākumi, ar bijušo ogļu raktuvju rehabilitāciju saistītās izmaksas

11 684

11 984

13 766

Ārkārtas būtiskais nolietojums

9 514

10 902

22 905

Tehniskās izmaksas kopā

21 198

22 886

36 638

Pirmstermiņa pensionēšanās izmaksas

277 969

273 019

247 300

Atlīdzības

3 005

2 705

2 404

Ogļu piegāde

385

373

361

Sociālās izmaksas kopā

281 359

276 097

250 065

Kopā

302 557

298 983

286 203

| (126) | Uzņēmuma Hunosa prognozes par pirmstermiņa pensionēšanos laikposmā no 2002. līdz 2005. gadam ir 2 622 darbinieki, kuru izmaksas ir aptuveni EUR 417 000 katram. Šīs izmaksas var atšķirties, kā tas ir parādīts par 2003. gadu. Faktiski piešķirtais atbalsts bija par 20 % mazāks nekā prognozētais atbalsts. |
| --- | --- |

(126)

Uzņēmuma Hunosa prognozes par pirmstermiņa pensionēšanos laikposmā no 2002. līdz 2005. gadam ir 2 622 darbinieki, kuru izmaksas ir aptuveni EUR 417 000 katram. Šīs izmaksas var atšķirties, kā tas ir parādīts par 2003. gadu. Faktiski piešķirtais atbalsts bija par 20 % mazāks nekā prognozētais atbalsts.

| (127) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 1. pantu Komisija ir ņēmusi vērā, ka attiecīgajā reģionā Hunosa nodrošina 20 % no tiešās nodarbinātības un ka ir grūti radīt alternatīvu nodarbinātību, jo kopš 1986. gada jau ir izveidotas darba vietas 18 000 darbinieku. Uzņēmums Hunosa ir ekonomiski un sociāli ļoti nozīmīgs Astūrijas autonomajā apgabalā. Komisija saprot, ka Spānijai ir nepieciešams laiks, lai attīstītu alternatīvu ekonomisko darbību šajā reģionā. |
| --- | --- |

(127)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 1. pantu Komisija ir ņēmusi vērā, ka attiecīgajā reģionā Hunosa nodrošina 20 % no tiešās nodarbinātības un ka ir grūti radīt alternatīvu nodarbinātību, jo kopš 1986. gada jau ir izveidotas darba vietas 18 000 darbinieku. Uzņēmums Hunosa ir ekonomiski un sociāli ļoti nozīmīgs Astūrijas autonomajā apgabalā. Komisija saprot, ka Spānijai ir nepieciešams laiks, lai attīstītu alternatīvu ekonomisko darbību šajā reģionā.

| (128) | Pamatojoties uz Spānijas iestāžu sniegto informāciju, Komisija uzskata, ka šis atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. panta nosacījumiem. Atbalsts aptver pasākumus, kas minēti regulas pielikumā, un nepārsniedz izmaksas. |
| --- | --- |

(128)

Pamatojoties uz Spānijas iestāžu sniegto informāciju, Komisija uzskata, ka šis atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. panta nosacījumiem. Atbalsts aptver pasākumus, kas minēti regulas pielikumā, un nepārsniedz izmaksas.

4.6.5.   Jaunu darbinieku pieņemšana darbā

| (129) | Saskaņā ar Spānijas sniegto informāciju šķiet, ka laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam jauni ogļrači darbā nav pieņemti. Komisija ir apmierināta ar šo pieeju un atgādina Spānijas iestādēm, ka tas ir būtisks faktors, vērtējot pārstrukturēšanas pasākumu saderību gan tagad, gan turpmāk. |
| --- | --- |

(129)

Saskaņā ar Spānijas sniegto informāciju šķiet, ka laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam jauni ogļrači darbā nav pieņemti. Komisija ir apmierināta ar šo pieeju un atgādina Spānijas iestādēm, ka tas ir būtisks faktors, vērtējot pārstrukturēšanas pasākumu saderību gan tagad, gan turpmāk.

4.6.6.   Secinājums par Hunosa pārstrukturēšanas plānu

| (130) | Komisija uzskata, ka uzņēmums Hunosa pārstrukturēšanā ir pielicis nozīmīgas pūles un ka pašlaik, ņemot vērā Hunosa sociālo un reģionālo nozīmi, nebūtu pamatoti pieprasīt stingrākus pasākumus. Tāpēc Komisija secina, ka Hunosa pārstrukturēšanas plāns atbilst Regulas (EK) Nr. 1407/2002 mērķim un noteikumiem. Atbalsts tika piešķirts, lai veicinātu pārstrukturēšanas procesu un ņemot vērā Hunosa stāvokļa sociālos un reģionālos aspektus Astūrijas autonomajā apgabalā. Spānijas iestādes kliedēja šaubas, ko Komisija pauda, uzsākot procedūru, jo īpaši par piešķirtā atbalsta summu aprēķināšanu un kritērijiem, kas jāņem vērā, jo iestādes iesniedza sīku papildinformāciju un veica papildu pārstrukturēšanas pasākumus, kas pārsniedz sākotnēji paziņoto pārstrukturēšanas plānu. Tomēr Komisija atgādina Spānijas iestādēm to, ka Hunosa stāvoklis jauno pārstrukturēšanas pasākumu kontekstā un ogļu rezerves resursu apguves plāns laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam būtu jāpārskata un ka ir nepieciešami jauni pārstrukturēšanas pasākumi. |
| --- | --- |

(130)

Komisija uzskata, ka uzņēmums Hunosa pārstrukturēšanā ir pielicis nozīmīgas pūles un ka pašlaik, ņemot vērā Hunosa sociālo un reģionālo nozīmi, nebūtu pamatoti pieprasīt stingrākus pasākumus. Tāpēc Komisija secina, ka Hunosa pārstrukturēšanas plāns atbilst Regulas (EK) Nr. 1407/2002 mērķim un noteikumiem. Atbalsts tika piešķirts, lai veicinātu pārstrukturēšanas procesu un ņemot vērā Hunosa stāvokļa sociālos un reģionālos aspektus Astūrijas autonomajā apgabalā. Spānijas iestādes kliedēja šaubas, ko Komisija pauda, uzsākot procedūru, jo īpaši par piešķirtā atbalsta summu aprēķināšanu un kritērijiem, kas jāņem vērā, jo iestādes iesniedza sīku papildinformāciju un veica papildu pārstrukturēšanas pasākumus, kas pārsniedz sākotnēji paziņoto pārstrukturēšanas plānu. Tomēr Komisija atgādina Spānijas iestādēm to, ka Hunosa stāvoklis jauno pārstrukturēšanas pasākumu kontekstā un ogļu rezerves resursu apguves plāns laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam būtu jāpārskata un ka ir nepieciešami jauni pārstrukturēšanas pasākumi.

4.7.   Pārstrukturēšanas plāna 2003.–2005. gadam vispārējs novērtējums

| (131) | Pārstrukturēšanas plānā ir ietverti ogļu rezerves resursu apguves plāna elementi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1407/2002 9. panta 6. punktā, un slēgšanas plāns, kas minēts šīs regulas 9. panta 4. punktā. Tāpēc saskaņā ar regulas 10. panta 1. punktu Komisija par ierosināto plānu var pieņemt labvēlīgu lēmumu. Tajā pašā laikā, pamatojoties uz regulas 10. panta 2. punktu, Komisija var pieņemt lēmumus par ikgadējo atbalstu, ko Spānijas iestādes ir piešķīrušas vai plāno piešķirt ogļu rūpniecībai 2003., 2004. un 2005. gadā. Lemjot par šā atbalsta atbilstību, Komisijai ir jāņem vērā regulas 4.–8. pantā noteiktie nosacījumi un kritēriji un atbilstība šīs regulas mērķiem. |
| --- | --- |

(131)

Pārstrukturēšanas plānā ir ietverti ogļu rezerves resursu apguves plāna elementi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1407/2002 9. panta 6. punktā, un slēgšanas plāns, kas minēts šīs regulas 9. panta 4. punktā. Tāpēc saskaņā ar regulas 10. panta 1. punktu Komisija par ierosināto plānu var pieņemt labvēlīgu lēmumu. Tajā pašā laikā, pamatojoties uz regulas 10. panta 2. punktu, Komisija var pieņemt lēmumus par ikgadējo atbalstu, ko Spānijas iestādes ir piešķīrušas vai plāno piešķirt ogļu rūpniecībai 2003., 2004. un 2005. gadā. Lemjot par šā atbalsta atbilstību, Komisijai ir jāņem vērā regulas 4.–8. pantā noteiktie nosacījumi un kritēriji un atbilstība šīs regulas mērķiem.

| (132) | Komisija uzskata, ka saskaņā ar Spānijas paziņotajiem pārstrukturēšanas pasākumiem valsts atbalsta samazinājuma rezultātā turpmāk notiks ogļu ražošanas pastāvīga samazināšanās. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 6. pantu atbalsta kopsummai ir tendence pazemināties, un pēc 2003. gada nevienu gadu tā nepārsniedz Komisijas atļauto atbalsta summu par 2001. gadu. Attiecībā uz ogļu rezervju apguvi, kā paredzēts regulas 5. panta 3. punktā, Spānija ierosina, ka 2005. gadā ogļu rezervju apguve būtu jāgarantē ar kopējo jaudu 12 miljonu tce apmērā. Lai sasniegtu šo mērķi, ražošanas jauda ir samazināta par 1 600 000 tonnām. |
| --- | --- |

(132)

Komisija uzskata, ka saskaņā ar Spānijas paziņotajiem pārstrukturēšanas pasākumiem valsts atbalsta samazinājuma rezultātā turpmāk notiks ogļu ražošanas pastāvīga samazināšanās. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 6. pantu atbalsta kopsummai ir tendence pazemināties, un pēc 2003. gada nevienu gadu tā nepārsniedz Komisijas atļauto atbalsta summu par 2001. gadu. Attiecībā uz ogļu rezervju apguvi, kā paredzēts regulas 5. panta 3. punktā, Spānija ierosina, ka 2005. gadā ogļu rezervju apguve būtu jāgarantē ar kopējo jaudu 12 miljonu tce apmērā. Lai sasniegtu šo mērķi, ražošanas jauda ir samazināta par 1 600 000 tonnām.

| (133) | Kaut arī vidējās ražošanas izmaksas Spānijas ogļu rūpniecībā ir nedaudz pazeminājušās, ražošanas izmaksas joprojām ir ļoti augstas. Kaut gan pasaules tirgus cenas ir pieaugušas, Spānijas ogļu nelabvēlīgais ekonomiskais stāvoklis salīdzinājumā ar importētajām oglēm turpmāko gadu laikā būtiski nemainīsies. |
| --- | --- |

(133)

Kaut arī vidējās ražošanas izmaksas Spānijas ogļu rūpniecībā ir nedaudz pazeminājušās, ražošanas izmaksas joprojām ir ļoti augstas. Kaut gan pasaules tirgus cenas ir pieaugušas, Spānijas ogļu nelabvēlīgais ekonomiskais stāvoklis salīdzinājumā ar importētajām oglēm turpmāko gadu laikā būtiski nemainīsies.

| (134) | Komisija uzskata, ka par 2006. un 2007. gadu iesniegtā informācija un izklāstītais plāns ir laba pieeja, kurā ietverti visi vajadzīgie nosacījumi. Spānija ir garantējusi, ka tā turpinās samazināt gan ražošanu, gan atbalsta kopsummu šajos gados tādā pašā tempā kā 2003.–2005. gadā. Tāpēc Komisija akceptē Spānijas sniegtās informācijas pašreizējo līmeni un nozīmību par 2006. un 2007. gadu. Sīkākus datus par atbalsta kopējo apjomu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. un 5. pantu par laikposmu no 2006. līdz 2007. gadam Spānija iesniegs vēlāk kopā ar pārstrukturēšanas pasākumiem laikposmam līdz 2010. gadam. Komisija uzskata, ka šāds grafiks ir pamatots, ievērojot ražotņu slēgšanas sociālās un reģionālās sekas un ņemot vērā to, ka Spānija ir skaidri norādījusi: tā izpildīs nosacījumu par atbalsta lejupejošo tendenci arī laikposmā pēc 2005. gada. Šis pēdējais elements ir izšķirošais Komisijas novērtējumā, jo iepriekšminētās regulas izveidotās struktūras pamatmērķis ir garantēt būtisku un galīgu valsts atbalsta samazinājumu, kas piešķirts ogļu rūpniecībai. |
| --- | --- |

(134)

Komisija uzskata, ka par 2006. un 2007. gadu iesniegtā informācija un izklāstītais plāns ir laba pieeja, kurā ietverti visi vajadzīgie nosacījumi. Spānija ir garantējusi, ka tā turpinās samazināt gan ražošanu, gan atbalsta kopsummu šajos gados tādā pašā tempā kā 2003.–2005. gadā. Tāpēc Komisija akceptē Spānijas sniegtās informācijas pašreizējo līmeni un nozīmību par 2006. un 2007. gadu. Sīkākus datus par atbalsta kopējo apjomu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. un 5. pantu par laikposmu no 2006. līdz 2007. gadam Spānija iesniegs vēlāk kopā ar pārstrukturēšanas pasākumiem laikposmam līdz 2010. gadam. Komisija uzskata, ka šāds grafiks ir pamatots, ievērojot ražotņu slēgšanas sociālās un reģionālās sekas un ņemot vērā to, ka Spānija ir skaidri norādījusi: tā izpildīs nosacījumu par atbalsta lejupejošo tendenci arī laikposmā pēc 2005. gada. Šis pēdējais elements ir izšķirošais Komisijas novērtējumā, jo iepriekšminētās regulas izveidotās struktūras pamatmērķis ir garantēt būtisku un galīgu valsts atbalsta samazinājumu, kas piešķirts ogļu rūpniecībai.

| (135) | Spānija ir nolēmusi turpināt piemērot atbalsta piešķiršanas sistēmu, kas izmantota iepriekš. No vienas puses, pārstrukturēšanas pasākumi ir energoapgādes drošības interesēs, bet, no otras puses, šie pasākumi ļauj turpināt pārstrukturēšanas procesu. Paziņotā atbalsta summa ir nepieciešama tāpēc, ka tā nodrošina ogļu rezerves resursu apguvi un samazina akmeņogļu ieguvi, kas tiek uzskatīts par būtisku. Bez atbalsta ogļu ražošana Spānijā būtu jāaptur, jo akmeņogļu ieguve nav konkurētspējīga. |
| --- | --- |

(135)

Spānija ir nolēmusi turpināt piemērot atbalsta piešķiršanas sistēmu, kas izmantota iepriekš. No vienas puses, pārstrukturēšanas pasākumi ir energoapgādes drošības interesēs, bet, no otras puses, šie pasākumi ļauj turpināt pārstrukturēšanas procesu. Paziņotā atbalsta summa ir nepieciešama tāpēc, ka tā nodrošina ogļu rezerves resursu apguvi un samazina akmeņogļu ieguvi, kas tiek uzskatīts par būtisku. Bez atbalsta ogļu ražošana Spānijā būtu jāaptur, jo akmeņogļu ieguve nav konkurētspējīga.

| (136) | Komisija uzskata, ka aplēsto ražošanas jaudas apjomu, kas ir noteikts 12 miljonu tce apmērā par 2005. gadu Spānijas energoapgādē, var pamatot, ņemot vērā Spānijas piegāžu drošības politiku un vispārējo enerģētikas politiku. Šajā novērtējumā Komisija ir ņēmusi vērā faktu, ka Spānija palielinās atjaunojamās enerģijas daļu tās enerģijas sadalījumā laikposmā līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(136)

Komisija uzskata, ka aplēsto ražošanas jaudas apjomu, kas ir noteikts 12 miljonu tce apmērā par 2005. gadu Spānijas energoapgādē, var pamatot, ņemot vērā Spānijas piegāžu drošības politiku un vispārējo enerģētikas politiku. Šajā novērtējumā Komisija ir ņēmusi vērā faktu, ka Spānija palielinās atjaunojamās enerģijas daļu tās enerģijas sadalījumā laikposmā līdz 2010. gadam.

| (137) | Ņemot vērā to, ka paziņotajiem pārstrukturēšanas pasākumiem būs nozīmīga ietekme uz darba tirgu, Komisija plāna novērtējumā ir ņēmusi vērā nepieciešamību cik vien iespējams samazināt Spānijas ogļu rūpniecības pārstrukturēšanas sociālo un reģionālo ietekmi. |
| --- | --- |

(137)

Ņemot vērā to, ka paziņotajiem pārstrukturēšanas pasākumiem būs nozīmīga ietekme uz darba tirgu, Komisija plāna novērtējumā ir ņēmusi vērā nepieciešamību cik vien iespējams samazināt Spānijas ogļu rūpniecības pārstrukturēšanas sociālo un reģionālo ietekmi.

| (138) | Ņemot vērā paziņojumu, Komisija uzskata, ka Spānijas ogļu rūpniecības plānošanas pamatā ir šādi mērķi: nepieciešamā finanšu atbalsta samazināšanās, ražošanas un ražošanas izmaksu samazināšana, labas kvalitātes ogļu savlaicīgu piegāžu nodrošināšana patērētājiem, sociāli pieņemams nodarbinātības samazinājums un rēķināšanās ar pasākumu reģionālo ietekmi. |
| --- | --- |

(138)

Ņemot vērā paziņojumu, Komisija uzskata, ka Spānijas ogļu rūpniecības plānošanas pamatā ir šādi mērķi: nepieciešamā finanšu atbalsta samazināšanās, ražošanas un ražošanas izmaksu samazināšana, labas kvalitātes ogļu savlaicīgu piegāžu nodrošināšana patērētājiem, sociāli pieņemams nodarbinātības samazinājums un rēķināšanās ar pasākumu reģionālo ietekmi.

| (139) | Tādējādi Komisija secina, ka Spānijas pārstrukturēšanas plāns 2003.–2005. gadam ir sīki izstrādāts un piedāvā labu pieeju, radot nepieciešamos nosacījumus, 2006. un 2007. gadam. Turklāt pārstrukturēšanas plāns sniedz labu pārskatu par ogļu nozīmi enerģētikas politikā un vides politikā saistībā ar primārās enerģijas apgādi līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(139)

Tādējādi Komisija secina, ka Spānijas pārstrukturēšanas plāns 2003.–2005. gadam ir sīki izstrādāts un piedāvā labu pieeju, radot nepieciešamos nosacījumus, 2006. un 2007. gadam. Turklāt pārstrukturēšanas plāns sniedz labu pārskatu par ogļu nozīmi enerģētikas politikā un vides politikā saistībā ar primārās enerģijas apgādi līdz 2010. gadam.

| (140) | Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka ir veikti pasākumi, kas pārsniedz sākotnēji paziņoto pārstrukturēšanas plānu, Komisija uzskata, ka Spānijas iesniegtais plāns atbilst Regulas (EK) Nr. 1407/2002 mērķiem un kritērijiem, jo īpaši tās 9. panta 4. un 6. punktā izklāstītajiem kritērijiem. Tā kā atbalsts par 2003., 2004. un 2005. gadu ir piešķirts vai tiks piešķirts, pamatojoties uz un saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu, Komisija secina, pamatojoties uz iepriekš minētās regulas 10. panta 2. punktu, ka šis atbalsts ir piešķirts saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(140)

Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka ir veikti pasākumi, kas pārsniedz sākotnēji paziņoto pārstrukturēšanas plānu, Komisija uzskata, ka Spānijas iesniegtais plāns atbilst Regulas (EK) Nr. 1407/2002 mērķiem un kritērijiem, jo īpaši tās 9. panta 4. un 6. punktā izklāstītajiem kritērijiem. Tā kā atbalsts par 2003., 2004. un 2005. gadu ir piešķirts vai tiks piešķirts, pamatojoties uz un saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu, Komisija secina, pamatojoties uz iepriekš minētās regulas 10. panta 2. punktu, ka šis atbalsts ir piešķirts saskaņā ar šo regulu.

5.   SECINĀJUMS

| (141) | Komisija uzskata, ka Spānija ir nelikumīgi piešķīrusi valsts atbalstu ogļu rūpniecībai par 2003. un 2004. gadu, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktu. Tomēr, izanalizējot pasākumus un informāciju, ko Spānija iesniegusi, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1407/2002 10. pantu, Komisija konstatē, ka ogļu rūpniecības pārstrukturēšanas plāns laikposmam no 2003. līdz 2005. gadam un valsts atbalsts no 2003. līdz 2005. gadam, kura pamatā ir pārstrukturēšanas plāns, ir saderīgs ar kopējo tirgu. Tādējādi Spānijai ir atļauts izmaksāt atbalstu, |
| --- | --- |

(141)

Komisija uzskata, ka Spānija ir nelikumīgi piešķīrusi valsts atbalstu ogļu rūpniecībai par 2003. un 2004. gadu, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktu. Tomēr, izanalizējot pasākumus un informāciju, ko Spānija iesniegusi, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1407/2002 10. pantu, Komisija konstatē, ka ogļu rūpniecības pārstrukturēšanas plāns laikposmam no 2003. līdz 2005. gadam un valsts atbalsts no 2003. līdz 2005. gadam, kura pamatā ir pārstrukturēšanas plāns, ir saderīgs ar kopējo tirgu. Tādējādi Spānijai ir atļauts izmaksāt atbalstu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ogļu rūpniecības pārstrukturēšanas plāns un valsts atbalsts no 2003. līdz 2005. gadam, ko Spānija piemēroja 2003. un 2004. gadā, ir saderīgs ar kopējo tirgu EK līguma 87. panta 3. punkta nozīmē. Tāpēc Spānijai ir atļauts izmaksāt atbalstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

Briselē, 2005. gada 21. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Andris PIEBALGS

---

(1)  OV C 182, 15.7.2004., 3. lpp.

1

(2)  OV L 205, 2.8.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

2

(3)  OV L 300, 5.11.2002., 42. lpp.

3

(4)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  OV L 303, 13.11.1998., 57. lpp.

5

(6)  OV L 329, 30.12.1993., 12. lpp.

6

(7)  Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. pants un 5. panta 3. punkts.

7

(8)  Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. pants.

8

(9)  Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. pants.

9

(10)  Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. pants.

10

(11)  Regulas (EK) Nr. 1407/2002 7. pants.

11

(12)  OV L 296, 30.10.2002., 73. lpp.

12

(13)  Sociedad Estatal de Ecónomia y Hacienda, izveidota 1996. gadā Ekonomikas lietu un finanšu ministrijas pakļautībā.

13

Sociedad Estatal de Ecónomia y Hacienda

(14)  COM(2001) 264, galīgā redakcija, 1l. lpp.

14

(15)  Cost, insurance, freight – izmaksas, apdrošināšana, frakts.

15

Cost, insurance, freight

---