# Europeiska unionens L 226/2006

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 226 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången18 augusti 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 226

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången18 augusti 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1239/2006 av den 17 augusti 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1240/2006 av den 17 augusti 2006 om ändring av förordning (EG) nr 902/2006 när det gäller den kvantitet som är tillgänglig för ansökan om importlicens för vissa grisköttsprodukter för perioden 1 oktober–31 december 2006 | 3 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1241/2006 av den 17 augusti 2006 om ändring av förordning (EG) nr 929/2006 när det gäller den kvantitet som är tillgänglig för ansökan om importlicens för vissa fjäderfäköttprodukter för perioden 1 oktober–31 december 2006 | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1242/2006 av den 17 augusti 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1555/96 om tillämpningsföreskrifter för systemet med tilläggstull vid import inom sektorn för frukt och grönsaker | 7 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1243/2006 av den 17 augusti 2006 om utfärdande av exportlicenser för frukt och grönsaker under system B (persikor) | 9 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1244/2006 av den 17 augusti 2006 om ändring av bidragssatserna för vissa sockerprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget | 10 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1245/2006 av den 17 augusti 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1143/2006 om fastställande av exportbidrag för sirap och vissa andra sockerprodukter som exporteras i obearbetat skick | 12 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1246/2006 av den 17 augusti 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1213/2006 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick | 14 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 1239/2006 av den 17 augusti 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

Kommissionens förordning (EG) nr 1240/2006 av den 17 augusti 2006 om ändring av förordning (EG) nr 902/2006 när det gäller den kvantitet som är tillgänglig för ansökan om importlicens för vissa grisköttsprodukter för perioden 1 oktober–31 december 2006

3

Kommissionens förordning (EG) nr 1241/2006 av den 17 augusti 2006 om ändring av förordning (EG) nr 929/2006 när det gäller den kvantitet som är tillgänglig för ansökan om importlicens för vissa fjäderfäköttprodukter för perioden 1 oktober–31 december 2006

5

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1242/2006 av den 17 augusti 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1555/96 om tillämpningsföreskrifter för systemet med tilläggstull vid import inom sektorn för frukt och grönsaker

7

Kommissionens förordning (EG) nr 1243/2006 av den 17 augusti 2006 om utfärdande av exportlicenser för frukt och grönsaker under system B (persikor)

9

Kommissionens förordning (EG) nr 1244/2006 av den 17 augusti 2006 om ändring av bidragssatserna för vissa sockerprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

10

Kommissionens förordning (EG) nr 1245/2006 av den 17 augusti 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1143/2006 om fastställande av exportbidrag för sirap och vissa andra sockerprodukter som exporteras i obearbetat skick

12

Kommissionens förordning (EG) nr 1246/2006 av den 17 augusti 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1213/2006 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

14

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 23 november 2005 om den stödordning, Befrielse från skatt på överlåtelse av fast egendom vid sammanslagningar och förvärv mellan bostadsbolag och bostadskooperativ i de nya delstaterna, som Tyskland planerar att genomföra med avseende på Berlins arbetsmarknadsregion
  [delgivet med nr K(2005) 4434]

   (
  1
  ) | 16 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 23 november 2005 om den stödordning, Befrielse från skatt på överlåtelse av fast egendom vid sammanslagningar och förvärv mellan bostadsbolag och bostadskooperativ i de nya delstaterna, som Tyskland planerar att genomföra med avseende på Berlins arbetsmarknadsregion
  [delgivet med nr K(2005) 4434]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2005) 4434]

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 18.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 226/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1239/2006

av den 17 augusti 2006

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 augusti 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 augusti 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 17 augusti 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0707 00 05 | 052 | 90,7 |
| 999 | 90,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 75,6 |
| 999 | 75,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 61,2 |
| 524 | 53,0 |
| 528 | 52,0 |
| 999 | 55,4 |
| 0806 10 10 | 052 | 77,8 |
| 220 | 108,9 |
| 999 | 93,4 |
| 0808 10 80 | 388 | 86,6 |
| 404 | 87,6 |
| 508 | 87,1 |
| 512 | 84,8 |
| 528 | 71,2 |
| 720 | 81,3 |
| 804 | 94,4 |
| 999 | 84,7 |
| 0808 20 50 | 052 | 126,7 |
| 388 | 85,9 |
| 999 | 106,3 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 134,4 |
| 999 | 134,4 |
| 0809 40 05 | 052 | 39,5 |
| 098 | 37,5 |
| 624 | 150,7 |
| 999 | 75,9 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0707 00 05

052

90,7

999

90,7

0709 90 70

052

75,6

999

75,6

0805 50 10

388

61,2

524

53,0

528

52,0

999

55,4

0806 10 10

052

77,8

220

108,9

999

93,4

0808 10 80

388

86,6

404

87,6

508

87,1

512

84,8

528

71,2

720

81,3

804

94,4

999

84,7

0808 20 50

052

126,7

388

85,9

999

106,3

0809 30 10, 0809 30 90

052

134,4

999

134,4

0809 40 05

052

39,5

098

37,5

624

150,7

999

75,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 18.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 226/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 226/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1240/2006

av den 17 augusti 2006

om ändring av förordning (EG) nr 902/2006 när det gäller den kvantitet som är tillgänglig för ansökan om importlicens för vissa grisköttsprodukter för perioden 1 oktober–31 december 2006

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2759/75 av den 29 oktober 1975 om den gemensamma organisationen av marknaden för griskött (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1458/2003 av den 18 augusti 2003 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för griskött (2), särskilt artikel 5.6, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt det avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater enligt artikel XXIV:6 och artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 (3), som godkänts genom rådets beslut 2006/333/EG (4), ändras de tullkvoter som föreskrivs i förordning (EG) nr 1458/2003. |
| --- | --- |

(1)

Enligt det avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater enligt artikel XXIV:6 och artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 (3), som godkänts genom rådets beslut 2006/333/EG (4), ändras de tullkvoter som föreskrivs i förordning (EG) nr 1458/2003.

| (2) | Det är därför nödvändigt att ändra kommissionens förordning (EG) nr 902/2006 av den 19 juni 2006 om den utsträckning i vilken ansökningar om importlicens som inlämnas i juni 2006 skall beviljas inom ramen för tullkvoterna för import av vissa grisköttsprodukter under perioden 1 juli–30 september 2006 (5) och anpassa de kvantiteter som blir tillgängliga för perioden 1 oktober–31 december 2006 i proportion till de kvantiteter som fastställs i bilaga I till förordning (EG) nr 1458/2003. |
| --- | --- |

(2)

Det är därför nödvändigt att ändra kommissionens förordning (EG) nr 902/2006 av den 19 juni 2006 om den utsträckning i vilken ansökningar om importlicens som inlämnas i juni 2006 skall beviljas inom ramen för tullkvoterna för import av vissa grisköttsprodukter under perioden 1 juli–30 september 2006 (5) och anpassa de kvantiteter som blir tillgängliga för perioden 1 oktober–31 december 2006 i proportion till de kvantiteter som fastställs i bilaga I till förordning (EG) nr 1458/2003.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till förordning (EG) nr 902/2006 skall ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 augusti 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 282, 1.11.1975, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUT L 208, 19.8.2003, s. 3. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1191/2006 (EUT L 215, 5.8.2006, s. 3).

2

(3)  EUT L 124, 11.5.2006, s. 15.

3

(4)  EUT L 124, 11.5.2006, s. 13.

4

(5)  EUT L 167, 20.6.2006, s. 24.

5

---

BILAGA

”BILAGA II

| (ton) |
| --- |
| Löpnummer | Total disponibel kvantitet under perioden 1 oktober–31 december 2006 |
| 09.4038 | 15 286,248 |
| 09.4039 | 2 250,000 |
| 09.4071 | 1 501,000 |
| 09.4072 | 3 080,500 |
| 09.4073 | 7 533,500 |
| 09.4074 | 2 658,200” |

(ton)

Löpnummer

Total disponibel kvantitet under perioden 1 oktober–31 december 2006

09.4038

15 286,248

09.4039

2 250,000

09.4071

1 501,000

09.4072

3 080,500

09.4073

7 533,500

09.4074

2 658,200”

---

| 18.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 226/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 226/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1241/2006

av den 17 augusti 2006

om ändring av förordning (EG) nr 929/2006 när det gäller den kvantitet som är tillgänglig för ansökan om importlicens för vissa fjäderfäköttprodukter för perioden 1 oktober–31 december 2006

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2777/75 av den 29 oktober 1975 om den gemensamma organisationen av marknaden för fjäderfäkött (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1251/96 av den 28 juni 1996 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för fjäderfäkött (2), särskilt artikel 5.5, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt det avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater enligt artikel XXIV:6 och artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 (3), som godkänns genom rådets beslut 2006/333/EG (4), ändras de tullkvoter som föreskrivs i förordning (EG) nr 1251/96. |
| --- | --- |

(1)

Enligt det avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater enligt artikel XXIV:6 och artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 (3), som godkänns genom rådets beslut 2006/333/EG (4), ändras de tullkvoter som föreskrivs i förordning (EG) nr 1251/96.

| (2) | Det är därför nödvändigt att ändra kommissionens förordning (EG) nr 929/2006 av den 22 juni 2006 om fastställande av i vilken utsträckning de ansökningar om importlicens för vissa äggprodukter samt fjäderfäkött som ges in under juni 2006 inom ramen för förordningarna (EG) nr 593/2004 och (EG) nr 1251/96 kan godtas (5) och anpassa de kvantiteter som blir tillgängliga för perioden 1 oktober–31 december 2006 i proportion till de kvantiteter som fastställs i bilaga I till förordning (EG) nr 1251/96. |
| --- | --- |

(2)

Det är därför nödvändigt att ändra kommissionens förordning (EG) nr 929/2006 av den 22 juni 2006 om fastställande av i vilken utsträckning de ansökningar om importlicens för vissa äggprodukter samt fjäderfäkött som ges in under juni 2006 inom ramen för förordningarna (EG) nr 593/2004 och (EG) nr 1251/96 kan godtas (5) och anpassa de kvantiteter som blir tillgängliga för perioden 1 oktober–31 december 2006 i proportion till de kvantiteter som fastställs i bilaga I till förordning (EG) nr 1251/96.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 929/2006 skall ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 augusti 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 282, 1.11.1975, s. 77. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 679/2006 (EUT L 119, 4.5.2006, s. 1).

1

(2)  EUT L 161, 29.6.1996, s. 136. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1179/2006 (EUT L 212, 2.8.2006, s. 7).

2

(3)  EUT L 124, 11.5.2006, s. 15.

3

(4)  EUT L 124, 11.5.2006, s. 13.

4

(5)  EUT L 170, 23.6.2006, s. 17.

5

---

BILAGA

”BILAGA

| (i ton) |
| --- |
| Grupp | Procentsats beviljade ansökningar om importlicens som lämnats in under perioden 1 juli 2006–30 september 2006 | Total disponibel kvantitet under perioden 1 oktober 2006–31 december 2006 |
| E1 | — | 67 500,000 |
| E2 | 42,686820 | 1 750,000 |
| E3 | 100,0 | 5 593,513 |
| P1 | 63,681183 | 1 574,500 |
| P2 | 100,0 | 4 005,750 |
| P3 | 1,488031 | 977,500 |
| P4 | 11,125945 | 350,500 |
| ’—’: Ingen ansökan har överlämnats till kommissionen.” |

(i ton)

Grupp

Procentsats beviljade ansökningar om importlicens som lämnats in under perioden 1 juli 2006–30 september 2006

Total disponibel kvantitet under perioden 1 oktober 2006–31 december 2006

E1

—

67 500,000

E2

42,686820

1 750,000

E3

100,0

5 593,513

P1

63,681183

1 574,500

P2

100,0

4 005,750

P3

1,488031

977,500

P4

11,125945

350,500

’—’: Ingen ansökan har överlämnats till kommissionen.”

---

| 18.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 226/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 226/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1242/2006

av den 17 augusti 2006

om ändring av förordning (EG) nr 1555/96 om tillämpningsföreskrifter för systemet med tilläggstull vid import inom sektorn för frukt och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 33.1, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 33.1 i förordning (EG) nr 2200/96 anges de villkor som skall uppfyllas för att kommissionen skall fastställa tilläggsimporttullar. Av tydlighetsskäl och för att klargöra rättsläget bör samma formulering användas i artikel 3.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1555/96 av den 30 juli 1996 om tillämpningsföreskrifter för systemet med tilläggstull vid import inom sektorn för frukt och grönsaker (2). |
| --- | --- |

(1)

I artikel 33.1 i förordning (EG) nr 2200/96 anges de villkor som skall uppfyllas för att kommissionen skall fastställa tilläggsimporttullar. Av tydlighetsskäl och för att klargöra rättsläget bör samma formulering användas i artikel 3.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1555/96 av den 30 juli 1996 om tillämpningsföreskrifter för systemet med tilläggstull vid import inom sektorn för frukt och grönsaker (2).

| (2) | Enligt förordning (EG) nr 1555/96 skall import av produkter som är upptagna i bilagan till nämnda förordning övervakas. Övervakningen skall ske i enlighet med artikel 308d i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (3). |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EG) nr 1555/96 skall import av produkter som är upptagna i bilagan till nämnda förordning övervakas. Övervakningen skall ske i enlighet med artikel 308d i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (3).

| (3) | I enlighet med artikel 5.4 i avtalet om jordbruk (4), som ingicks under Uruguayrundans multilaterala handelsförhandlingar, och med hänsyn till de senast tillgängliga uppgifterna för 2003, 2004 och 2005, bör tröskelvolymen för tilläggstullar på äpplen justeras. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 5.4 i avtalet om jordbruk (4), som ingicks under Uruguayrundans multilaterala handelsförhandlingar, och med hänsyn till de senast tillgängliga uppgifterna för 2003, 2004 och 2005, bör tröskelvolymen för tilläggstullar på äpplen justeras.

| (4) | Förordning (EG) nr 1555/96 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 1555/96 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för färsk frukt och färska grönsaker. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för färsk frukt och färska grönsaker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1555/96 skall ersättas med följande:

”1.   Om det konstateras att den kvantitet som övergår till fri omsättning när det gäller någon av produkterna eller perioderna i bilagan överskrider motsvarande tröskelvolym skall kommissionen ta ut en tilläggstull, med undantag av de fall då importen inte riskerar att orsaka störningar på gemenskapsmarknaden eller om effekterna skulle bli orimliga i förhållande till det avsedda syftet.”

Artikel 2

Bilagan till förordning (EG) nr 1555/96 skall ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den skall tillämpas från och med den 1 september 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 augusti 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 297, 21.11.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 47/2003 (EGT L 7, 11.1.2003, s. 64).

1

(2)  EGT L 193, 3.8.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 808/2006 (EUT L 147, 31.5.2006, s. 9).

2

(3)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 402/2006 (EUT L 70, 9.3.2006, s. 35).

3

(4)  EGT L 336, 23.12.1994, s. 22.

4

---

BILAGA

”BILAGA

Enligt reglerna för tolkning av Kombinerade nomenklaturen skall varuslaget endast anses som vägledande. Tillämpningsområdet för tilläggstullen i denna bilaga avgörs genom KN-numrens omfattning vid den tidpunkt då den här förordningen antogs.

| Löpnummer | KN-nummer | Varuslag | Tillämpningsperioder | Tröskelvolymer
  (ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomater | — | 1 oktober till 31 maj |

Löpnummer

KN-nummer

Varuslag

Tillämpningsperioder

Tröskelvolymer

(ton)

78.0015

0702 00 00

Tomater

—

1 oktober till 31 maj

260 534

78.0020

| — | 1 juni till 30 september |
| --- | --- |

—

1 juni till 30 september

18 280

78.0065

0707 00 05

Gurka

| — | 1 maj till 31 oktober |
| --- | --- |

—

1 maj till 31 oktober

9 278

78.0075

| — | 1 november till 30 april |
| --- | --- |

—

1 november till 30 april

11 060

78.0085

0709 10 00

Kronärtskockor

| — | 1 november till 30 juni |
| --- | --- |

—

1 november till 30 juni

90 600

78.0100

0709 90 70

Sommarpumpa

| — | 1 januari till 31 december |
| --- | --- |

—

1 januari till 31 december

68 401

78.0110

0805 10 20

Apelsiner

| — | 1 december till 31 maj |
| --- | --- |

—

1 december till 31 maj

271 073

78.0120

0805 20 10

Klementiner

| — | 1 november till slutet av februari |
| --- | --- |

—

1 november till slutet av februari

150 169

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas); wilkings och hybrider som liknar citrusfrukter

| — | 1 november till slutet av februari |
| --- | --- |

—

1 november till slutet av februari

94 492

78.0155

0805 50 10

Citroner

| — | 1 juni till 31 december |
| --- | --- |

—

1 juni till 31 december

301 899

78.0160

| — | 1 januari till 31 maj |
| --- | --- |

—

1 januari till 31 maj

34 287

78.0170

0806 10 10

Bordsdruvor

| — | 21 juli till 20 november |
| --- | --- |

—

21 juli till 20 november

189 604

78.0175

0808 10 80

Äpplen

| — | 1 januari till 31 augusti |
| --- | --- |

—

1 januari till 31 augusti

922 228

78.0180

| — | 1 september till 31 december |
| --- | --- |

—

1 september till 31 december

51 920

78.0220

0808 20 50

Päron

| — | 1 januari till 30 april |
| --- | --- |

—

1 januari till 30 april

263 711

78.0235

| — | 1 juli till 31 december |
| --- | --- |

—

1 juli till 31 december

33 052

78.0250

0809 10 00

Aprikoser

| — | 1 juni till 31 juli |
| --- | --- |

—

1 juni till 31 juli

4 569

78.0265

0809 20 95

Körsbär, andra än surkörsbär

| — | 21 maj till 10 augusti |
| --- | --- |

—

21 maj till 10 augusti

46 088

78.0270

0809 30

Persikor, inbegripet nektariner

| — | 11 juni till 30 september |
| --- | --- |

—

11 juni till 30 september

17 411

78.0280

0809 40 05

Plommon och sviskon

| — | 11 juni till 30 september |
| --- | --- |

—

11 juni till 30 september

11 155”

---

| 18.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 226/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 226/9

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1243/2006

av den 17 augusti 2006

om utfärdande av exportlicenser för frukt och grönsaker under system B (persikor)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1961/2001 av den 8 oktober 2001 om ändring av tillämpningsföreskrifterna i rådets förordning (EG) nr 2200/96 vad beträffar exportbidrag för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 6.6, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 858/2006 (3), fastställs vägledande kvantiteter för vilka exportlicenser under system B får utfärdas. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 858/2006 (3), fastställs vägledande kvantiteter för vilka exportlicenser under system B får utfärdas.

| (2) | Enligt de uppgifter som i dag står till kommissionens förfogande riskerar den vägledande kvantiteten för persikor som fastställs för innevarande exportperiod att snart överskridas. Detta överskridande vore skadligt för systemet med exportbidrag för frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som i dag står till kommissionens förfogande riskerar den vägledande kvantiteten för persikor som fastställs för innevarande exportperiod att snart överskridas. Detta överskridande vore skadligt för systemet med exportbidrag för frukt och grönsaker.

| (3) | För att underlätta denna situation bör de licensansökningar under system B för persikor som exporterats efter den 17 augusti 2006 avslås. Detta bör gälla till och med slutet på innevarande exportperiod. |
| --- | --- |

(3)

För att underlätta denna situation bör de licensansökningar under system B för persikor som exporterats efter den 17 augusti 2006 avslås. Detta bör gälla till och med slutet på innevarande exportperiod.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ansökningar om exportlicenser under system B för persikor som har lämnats in i enlighet med artikel 1 i förordning (EG) nr 858/2006 och för vilka produkternas exportdeklaration har godkänts efter den 17 augusti och före den 1 november 2006 skall avslås.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 augusti 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 augusti 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 297, 21.11.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 47/2003 (EGT L 7, 11.1.2003, s. 64).

1

(2)  EGT L 268, 9.10.2001, s. 8. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

2

(3)  EUT L 159, 13.6.2006, s. 5.

3

---

| 18.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 226/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 226/10

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1244/2006

av den 17 augusti 2006

om ändring av bidragssatserna för vissa sockerprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 33.2 a och 33.4 i denna, och

med beaktande av följande:

| (1) | De exportbidragssatser som från och med den 28 juli 2006 gäller för de produkter som förtecknas i bilagan, och som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1151/2006 (2). |
| --- | --- |

(1)

De exportbidragssatser som från och med den 28 juli 2006 gäller för de produkter som förtecknas i bilagan, och som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1151/2006 (2).

| (2) | Tillämpningen av de bestämmelser och kriterier som fastställs i förordning (EG) nr 1151/2006 på den information som kommissionen för närvarande har tillgång till, medför att de exportbidrag som för närvarande gäller bör ändras i enlighet med vad som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningen av de bestämmelser och kriterier som fastställs i förordning (EG) nr 1151/2006 på den information som kommissionen för närvarande har tillgång till, medför att de exportbidrag som för närvarande gäller bör ändras i enlighet med vad som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidragssatser som fastställs i förordning (EG) nr 1151/2006 ändras i enlighet med vad som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 augusti 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 augusti 2006.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 207, 28.7.2006, s. 23.

2

---

BILAGA

Bidragssatser som från och med den 18 augusti 2006 skall tillämpas för vissa sockerprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget (1)

| KN-nummer | Varuslag | Bidragssats i EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| vid förutfastställelse av bidrag | annan |
| 1701 99 10 | Vitsocker | 30,96 | 30,96 |

KN-nummer

Varuslag

Bidragssats i EUR/100 kg

vid förutfastställelse av bidrag

annan

1701 99 10

Vitsocker

30,96

30,96

---

(1)  De bidragssater som fastställs i denna bilaga är från och med den 1 oktober 2004 inte tillämpliga på export till Bulgarien, från och med den 1 december 2005 inte tillämpliga på export till Rumänien, och från och med den 1 februari 2005 inte tillämpliga på varor enligt tabellerna I och II i protokoll nr 2 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet av den 22 juli 1972 som exporteras till Schweiziska edsförbundet eller Furstendömet Liechtenstein.

---

| 18.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 226/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 226/12

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1245/2006

av den 17 augusti 2006

om ändring av förordning (EG) nr 1143/2006 om fastställande av exportbidrag för sirap och vissa andra sockerprodukter som exporteras i obearbetat skick

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 33.2 fjärde stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Nivån på exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1.1 c, d och g i förordning (EG) nr 318/2006 fastställdes genom kommissionens förordning (EG) nr 1143/2006 (2) med verkan från och med den 11 augusti 2006. |
| --- | --- |

(1)

Nivån på exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1.1 c, d och g i förordning (EG) nr 318/2006 fastställdes genom kommissionens förordning (EG) nr 1143/2006 (2) med verkan från och med den 11 augusti 2006.

| (2) | Mot bakgrund av den kompletterande information som kommissionen har tillgång till, särskilt beträffande förhållandet mellan EU-marknadspriset och världsmarknadspriset, är det nödvändigt att anpassa nuvarande exportbidrag. |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av den kompletterande information som kommissionen har tillgång till, särskilt beträffande förhållandet mellan EU-marknadspriset och världsmarknadspriset, är det nödvändigt att anpassa nuvarande exportbidrag.

| (3) | Förordning (EG) nr 1143/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1143/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 1143/2006 skall ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 augusti 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 augusti 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 207, 28.7.2006, s. 5. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1218/2006 (EUT L 220, 11.8.2006, s. 11).

2

---

BILAGA

Exportbidrag som skall gälla från och med den 18 augusti 2006 (1) för sirap och vissa andra sockerprodukter i obearbetat skick

| Produktkod | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg torrvara | 30,96 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg torrvara | 30,96 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3096 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg torrvara | 30,96 |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3096 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3096 |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3096 (2) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg torrvara | 30,96 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3096 |
| Anm.: Destinationen definieras enligt följande:







  S00 | : | Alla destinationer utom Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Bulgarien, Rumänien, Serbien, Montenegro, Kosovo och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |

Produktkod

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg torrvara

30,96

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg torrvara

30,96

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3096

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg torrvara

30,96

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3096

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3096

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3096 (2)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg torrvara

30,96

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3096

Anm.: Destinationen definieras enligt följande:

S00

:

Alla destinationer utom Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Bulgarien, Rumänien, Serbien, Montenegro, Kosovo och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

---

(1)  De bidragssatser som fastställs i denna bilaga är inte tillämpliga från och med den 1 februari 2005 i enlighet med rådets beslut 2005/45/EG av den 22 december 2004 om ingående och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet beträffande bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter (EUT L 23, 26.1.2005, s. 17).

(2)  Basbeloppet skall inte tillämpas på den produkt som definieras i punkt 2 i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 3513/92 (EGT L 355, 5.12.1992, s. 12).

---

| 18.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 226/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 226/14

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1246/2006

av den 17 augusti 2006

om ändring av förordning (EG) nr 1213/2006 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 33.2 fjärde stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Nivån på exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1.1 b i förordning (EG) nr 318/2006 fastställdes genom kommissionens förordning (EG) nr 1213/2006 (2) med verkan från och med den 11 augusti 2006. |
| --- | --- |

(1)

Nivån på exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1.1 b i förordning (EG) nr 318/2006 fastställdes genom kommissionens förordning (EG) nr 1213/2006 (2) med verkan från och med den 11 augusti 2006.

| (2) | Mot bakgrund av den kompletterande information som kommissionen har tillgång till, särskilt beträffande förhållandet mellan EU-marknadspriset och världsmarknadspriset, är det nödvändigt att anpassa nuvarande exportbidrag. |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av den kompletterande information som kommissionen har tillgång till, särskilt beträffande förhållandet mellan EU-marknadspriset och världsmarknadspriset, är det nödvändigt att anpassa nuvarande exportbidrag.

| (3) | Förordning (EG) nr 1213/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1213/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 1213/2006 skall ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 augusti 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 augusti 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 220, 11.8.2006, s. 3.

2

---

BILAGA

Exportbidrag som från och med den 18 augusti 2006 (1) skall gälla för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetad form

| Produktkod | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 28,48 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 28,48 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 28,48 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 28,48 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3096 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 30,96 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 30,96 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 30,96 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3096 |
| Anm: Destinationen definieras enligt följande:







  S00 | : | Alla destinationer utom Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Bulgarien, Rumänien, Serbien, Montenegro, Kosovo och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |

Produktkod

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

28,48 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

28,48 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

28,48 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

28,48 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3096

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

30,96

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

30,96

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

30,96

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3096

Anm: Destinationen definieras enligt följande:

S00

:

Alla destinationer utom Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Bulgarien, Rumänien, Serbien, Montenegro, Kosovo och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

---

(1)  De bidragssatser som fastställs i denna bilaga är inte tillämpliga från och med den 1 februari 2005 i enlighet med rådets beslut 2005/45/EG av den 22 december 2004 om ingående och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet beträffande bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter (EUT L 23, 26.1.2005, s. 17).

(2)  Detta belopp gäller för råsocker med en avkastning på 92 %. Om avkastningen på det exporterade råsockret inte är 92 % skall det tillämpliga exportbidragsbeloppet, för varje aktuell exporttransaktion, multipliceras med en omräkningsfaktor som erhålls genom att avkastningen av det exporterade råsockret, beräknad i enlighet med led 3 i punkt III i bilaga I till förordning (EG) nr 318/2006, divideras med 92.

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

| 18.8.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 226/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 226/16

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 23 november 2005

om den stödordning, ”Befrielse från skatt på överlåtelse av fast egendom vid sammanslagningar och förvärv mellan bostadsbolag och bostadskooperativ i de nya delstaterna”, som Tyskland planerar att genomföra med avseende på Berlins arbetsmarknadsregion

[delgivet med nr K(2005) 4434]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2006/566/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om upprättandet av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter uppmaning till alla berörda parter att yttra sig enligt dessa bestämmelser (1), och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 16 januari 2004 som diariefördes av kommissionen den 19 januari 2004 anmälde Tyskland stödordningen ”Befrielse från skatt på överlåtelse av fast egendom vid sammanslagningar och förvärv mellan bostadsbolag och bostadskooperativ i de nya delstaterna” till kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 16 januari 2004 som diariefördes av kommissionen den 19 januari 2004 anmälde Tyskland stödordningen ”Befrielse från skatt på överlåtelse av fast egendom vid sammanslagningar och förvärv mellan bostadsbolag och bostadskooperativ i de nya delstaterna” till kommissionen.

| (2) | Kommissionen begärde ytterligare upplysningar med en skrivelse av den 17 februari 2004. Dessa överlämnades av Tyskland genom en skrivelse av den 17 mars 2004, som diariefördes den 19 mars 2004. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen begärde ytterligare upplysningar med en skrivelse av den 17 februari 2004. Dessa överlämnades av Tyskland genom en skrivelse av den 17 mars 2004, som diariefördes den 19 mars 2004.

| (3) | Genom en skrivelse av den 26 april 2004 och i anslutning till ett möte den 10 april 2004, vid vilket Tyskland hade aviserat ytterligare upplysningar om stödordningen, ansökte Tyskland om en förlängning av tidsfristen, som godkändes genom en skrivelse av den 10 maj 2004. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 26 april 2004 och i anslutning till ett möte den 10 april 2004, vid vilket Tyskland hade aviserat ytterligare upplysningar om stödordningen, ansökte Tyskland om en förlängning av tidsfristen, som godkändes genom en skrivelse av den 10 maj 2004.

| (4) | Med en skrivelse av den 14 maj 2004, som diariefördes av kommissionen samma dag, lade Tyskland fram ytterligare information. Genom skrivelser av den 30 juni och den 14 september 2004 begärde kommissionen ytterligare upplysningar om stödordningen. Dessa upplysningar lämnades av Tyskland med skrivelser av den 29 juli och den 6 oktober 2004 som diariefördes den 29 juli respektive den 15 oktober 2004. |
| --- | --- |

(4)

Med en skrivelse av den 14 maj 2004, som diariefördes av kommissionen samma dag, lade Tyskland fram ytterligare information. Genom skrivelser av den 30 juni och den 14 september 2004 begärde kommissionen ytterligare upplysningar om stödordningen. Dessa upplysningar lämnades av Tyskland med skrivelser av den 29 juli och den 6 oktober 2004 som diariefördes den 29 juli respektive den 15 oktober 2004.

| (5) | Genom en skrivelse av den 1 december 2004 meddelade kommissionen Tyskland att den hade fattat beslut om att inte göra några invändningar mot de delar av stödordningen som är begränsade till stödområden i den mening som avses i artikel 87.3 a i EG-fördraget i de nya delstaterna (2). Kommissionen meddelade vidare att den hade beslutat att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget med avseende på Berlin och de områden av Brandenburg som ingår i Berlins arbetsmarknadsområde och som är stödområden i den mening som avses i artikel 87.3 c i EG-fördraget (3). |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 1 december 2004 meddelade kommissionen Tyskland att den hade fattat beslut om att inte göra några invändningar mot de delar av stödordningen som är begränsade till stödområden i den mening som avses i artikel 87.3 a i EG-fördraget i de nya delstaterna (2). Kommissionen meddelade vidare att den hade beslutat att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget med avseende på Berlin och de områden av Brandenburg som ingår i Berlins arbetsmarknadsområde och som är stödområden i den mening som avses i artikel 87.3 c i EG-fördraget (3).

| (6) | Det beslutet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 3 mars 2005. Med det tillkännagivandet inbjöd kommissionen alla berörda parter att inkomma med synpunkter på stödordningen (4). Inga sådana synpunkter har dock kommit in. |
| --- | --- |

(6)

Det beslutet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 3 mars 2005. Med det tillkännagivandet inbjöd kommissionen alla berörda parter att inkomma med synpunkter på stödordningen (4). Inga sådana synpunkter har dock kommit in.

| (7) | Tyskland lade fram sina synpunkter med en skrivelse av den 14 februari 2005. |
| --- | --- |

(7)

Tyskland lade fram sina synpunkter med en skrivelse av den 14 februari 2005.

2.   STÖDORDNINGEN

2.1   Bakgrund

| (8) | Genom stödordningen undantas bostadsbolag och bostadskooperativ från skatt på överlåtelse av fast egendom (Grunderwerbsteuer), vid sammanslagningar och förvärv som inbegriper fastigheter i Berlins arbetsmarknadsregion. |
| --- | --- |

(8)

Genom stödordningen undantas bostadsbolag och bostadskooperativ från skatt på överlåtelse av fast egendom (Grunderwerbsteuer), vid sammanslagningar och förvärv som inbegriper fastigheter i Berlins arbetsmarknadsregion.

| (9) | I f.d. DDR byggde man under flera årtionden bostäder enligt ett centraliserat plansystem. Samtidigt fick gamla våningar stå och förfalla, i så hög grad att en mängd gamla byggnader 1990 inte längre var beboeliga. Efter återföreningen uppstod en livlig efterfrågan på nybyggda lägenheter och hus, vilket ledde till en viss bostadsbrist i de nya delstaterna och i Berlins arbetsmarknadsregion. Experter och politiker utgick från att bostadsbristen skulle hålla i sig och reagerade under perioden 1990–1998 med att bevilja skatteavdrag och möjligheter till snabba avskrivningar för nybyggnation och renoveringar i de nya delstaterna och i Berlins arbetsmarknadsregion. Dessa incitament ledde till att det uppstod ett överskott på bostäder, särskilt som det samtidigt visade sig att efterfrågan på bostäder inte ökade enligt förväntan, utan i stället avtog. Idag finns det ett överutbud på cirka en miljon bostäder. |
| --- | --- |

(9)

I f.d. DDR byggde man under flera årtionden bostäder enligt ett centraliserat plansystem. Samtidigt fick gamla våningar stå och förfalla, i så hög grad att en mängd gamla byggnader 1990 inte längre var beboeliga. Efter återföreningen uppstod en livlig efterfrågan på nybyggda lägenheter och hus, vilket ledde till en viss bostadsbrist i de nya delstaterna och i Berlins arbetsmarknadsregion. Experter och politiker utgick från att bostadsbristen skulle hålla i sig och reagerade under perioden 1990–1998 med att bevilja skatteavdrag och möjligheter till snabba avskrivningar för nybyggnation och renoveringar i de nya delstaterna och i Berlins arbetsmarknadsregion. Dessa incitament ledde till att det uppstod ett överskott på bostäder, särskilt som det samtidigt visade sig att efterfrågan på bostäder inte ökade enligt förväntan, utan i stället avtog. Idag finns det ett överutbud på cirka en miljon bostäder.

| (10) | Tyskland och de nya delstaterna beslutade därför att inleda programmet Stadtumbau Ost som innebar att tomma bostäder revs. Enligt vad Tyskland hävdar måste bostadsbolagen och bostadskooperativen själva stå för en betydande del av rivningskostnaderna. |
| --- | --- |

(10)

Tyskland och de nya delstaterna beslutade därför att inleda programmet Stadtumbau Ost som innebar att tomma bostäder revs. Enligt vad Tyskland hävdar måste bostadsbolagen och bostadskooperativen själva stå för en betydande del av rivningskostnaderna.

| (11) | Tyskland påpekar att det faktum att många lägenheter står tomma har lett till minskade hyresintäkter, samtidigt som marknaden är relativt uppsplittrad. Många bostadsbolag och bostadskooperativ i de nya delstaterna och i Berlins arbetsmarknadsregion har därför brist på kapital, vilket riskerar att lägga hinder i vägen för det rivningsprogram som anses vara nödvändigt, eftersom företagen inte klarar att bära sina delar av rivningskostnaderna. |
| --- | --- |

(11)

Tyskland påpekar att det faktum att många lägenheter står tomma har lett till minskade hyresintäkter, samtidigt som marknaden är relativt uppsplittrad. Många bostadsbolag och bostadskooperativ i de nya delstaterna och i Berlins arbetsmarknadsregion har därför brist på kapital, vilket riskerar att lägga hinder i vägen för det rivningsprogram som anses vara nödvändigt, eftersom företagen inte klarar att bära sina delar av rivningskostnaderna.

| (12) | Tyskland betonar att för att jämvikten mellan utbud och efterfrågan skall kunna återställas krävs det inte bara att överutbudet elimineras utan även att bostäderna motsvarar de faktiska kvalitetsanspråken. Bostadsbolagen och bostadskooperativen i de nya delstaterna och i Berlins arbetsmarknadsregion måste därför genomföra stora investeringar för att anpassa sitt bostadsutbud till den rådande efterfrågan. För att dessa företag skall kunna investera bör de enligt Tysklands uppfattning beredas möjlighet att slå sig samman för att kunna utnyttja de skalfördelar som därigenom uppstår. |
| --- | --- |

(12)

Tyskland betonar att för att jämvikten mellan utbud och efterfrågan skall kunna återställas krävs det inte bara att överutbudet elimineras utan även att bostäderna motsvarar de faktiska kvalitetsanspråken. Bostadsbolagen och bostadskooperativen i de nya delstaterna och i Berlins arbetsmarknadsregion måste därför genomföra stora investeringar för att anpassa sitt bostadsutbud till den rådande efterfrågan. För att dessa företag skall kunna investera bör de enligt Tysklands uppfattning beredas möjlighet att slå sig samman för att kunna utnyttja de skalfördelar som därigenom uppstår.

| (13) | Enligt Tysklands uppfattning har skatten på överlåtelse av fast egendom (Grunderwerbsteuer) visat sig utgöra ett hinder för sammanslagningar och förvärv inom sektorn för bostadsbolag och bostadskooperativ. Genom en tillfällig befrielse från denna skatt skulle de berörda företagen ha möjlighet att gå samman. Tack vare att kapitalbasen därmed skulle utvidgas, skulle de sammanslagna företagens möjligheter att klara kostnaderna för de nödvändiga rivningarna förbättras och de skulle samtidigt kunna göra de investeringar som behövs för att kunna erbjuda moderna bostäder. |
| --- | --- |

(13)

Enligt Tysklands uppfattning har skatten på överlåtelse av fast egendom (Grunderwerbsteuer) visat sig utgöra ett hinder för sammanslagningar och förvärv inom sektorn för bostadsbolag och bostadskooperativ. Genom en tillfällig befrielse från denna skatt skulle de berörda företagen ha möjlighet att gå samman. Tack vare att kapitalbasen därmed skulle utvidgas, skulle de sammanslagna företagens möjligheter att klara kostnaderna för de nödvändiga rivningarna förbättras och de skulle samtidigt kunna göra de investeringar som behövs för att kunna erbjuda moderna bostäder.

| (14) | Grunderwerbsteuer tas ut när fast egendom överlåts från en ägare till en annan. Skatten skall betalas när en fastighet överlåts genom försäljning eller något annat rättsligt förfarande. Skattesatsen för Grunderwerbsteuer är 3,5 %, som beräknas på grundval av fastighetens värde. |
| --- | --- |

(14)

Grunderwerbsteuer tas ut när fast egendom överlåts från en ägare till en annan. Skatten skall betalas när en fastighet överlåts genom försäljning eller något annat rättsligt förfarande. Skattesatsen för Grunderwerbsteuer är 3,5 %, som beräknas på grundval av fastighetens värde.

2.2   Beslutets räckvidd

| (15) | Kommissionen meddelade genom sin skrivelse av den 1 december 2004 att den inte hade några invändningar mot de delar av stödet ”Undantag från skatt på överlåtelse av fast egendom för bostadsbolag i de nya delstaterna”, som avser stödområden enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget. Detta beslut gäller uteslutande de delar av stödordningen som avser Berlins arbetsmarknadsregion, ett stödområde enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen meddelade genom sin skrivelse av den 1 december 2004 att den inte hade några invändningar mot de delar av stödet ”Undantag från skatt på överlåtelse av fast egendom för bostadsbolag i de nya delstaterna”, som avser stödområden enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget. Detta beslut gäller uteslutande de delar av stödordningen som avser Berlins arbetsmarknadsregion, ett stödområde enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget.

2.3   Stödordningens syfte

| (16) | Syftet med stödordningen är att få till stånd en omstrukturering av Berlins arbetsmarknadsområde så att överutbudet avvecklas och bostadsbolagen och bostadskooperativen får hjälp med att skapa bostäder som uppfyller tidens kvalitetskrav. Genom att dessa företag ges möjlighet att riva outnyttjade bostadsanläggningar avser Tyskland att förbättra de yttre aspekterna och infrastrukturen inom vissa områden i Berlins arbetsmarknadsregion, som hittills har kännetecknats av oattraktiva fysiska förhållanden. [...] (5). |
| --- | --- |

(16)

Syftet med stödordningen är att få till stånd en omstrukturering av Berlins arbetsmarknadsområde så att överutbudet avvecklas och bostadsbolagen och bostadskooperativen får hjälp med att skapa bostäder som uppfyller tidens kvalitetskrav. Genom att dessa företag ges möjlighet att riva outnyttjade bostadsanläggningar avser Tyskland att förbättra de yttre aspekterna och infrastrukturen inom vissa områden i Berlins arbetsmarknadsregion, som hittills har kännetecknats av oattraktiva fysiska förhållanden. [...] (5).

2.4   Stödmottagare

| (17) | Stödmottagare är bostadsbolag och bostadskooperativ som förvärvar fastigheter i Berlins arbetsmarknadsregion genom sammanslagningar och övertag. I detta beslut avses med ”bostadsbolag och bostadskooperativ” företag och kooperativ vilkas huvudsakliga verksamhet består i förvaltning, nybyggnad, försäljning och uthyrning av bostäder. Företag i svårigheter omfattas inte av stödordningen. |
| --- | --- |

(17)

Stödmottagare är bostadsbolag och bostadskooperativ som förvärvar fastigheter i Berlins arbetsmarknadsregion genom sammanslagningar och övertag. I detta beslut avses med ”bostadsbolag och bostadskooperativ” företag och kooperativ vilkas huvudsakliga verksamhet består i förvaltning, nybyggnad, försäljning och uthyrning av bostäder. Företag i svårigheter omfattas inte av stödordningen.

| (18) | Hittills har tre sammanslagningar mellan bostadsbolag i Berlins arbetsmarknadsregion planerats. För sammanslagningar som ägde rum i Berlin mellan 1995 och 1998 beräknades följande belopp i Grunderwerbsteuer: 3,1 miljoner euro för en sammanslagning som omfattade 19 fastigheter, 1,4 miljoner euro för en sammanslagning som omfattade 39 fastigheter och 6,7 miljoner euro för en sammanslagning som omfattade 491 fastigheter. |
| --- | --- |

(18)

Hittills har tre sammanslagningar mellan bostadsbolag i Berlins arbetsmarknadsregion planerats. För sammanslagningar som ägde rum i Berlin mellan 1995 och 1998 beräknades följande belopp i Grunderwerbsteuer: 3,1 miljoner euro för en sammanslagning som omfattade 19 fastigheter, 1,4 miljoner euro för en sammanslagning som omfattade 39 fastigheter och 6,7 miljoner euro för en sammanslagning som omfattade 491 fastigheter.

2.5   Stödordningens varaktighet

| (19) | Ordningen är begränsad till samtliga sammanslagningar och förvärv mellan bostadsbolag och bostadskooperativ som äger rum mellan den 31 december 2003 och 31 december 2006. |
| --- | --- |

(19)

Ordningen är begränsad till samtliga sammanslagningar och förvärv mellan bostadsbolag och bostadskooperativ som äger rum mellan den 31 december 2003 och 31 december 2006.

3.   BESLUT OM ATT INLEDA FÖRFARANDET

| (20) | För sin slutsats att den anmälda stödordningen utgör stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget anförde kommissionen i sin skrivelse av den 1 december 2004 följande skäl:






  — | Statliga medel har ställts till förfogande, eftersom en befrielse från Grunderwerbsteuer innebär att Tyskland går miste om skatteintäkter som annars skulle ha kommit statskassan tillgodo. |
| --- | --- | --- |

(20)

För sin slutsats att den anmälda stödordningen utgör stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget anförde kommissionen i sin skrivelse av den 1 december 2004 följande skäl:

—

Statliga medel har ställts till förfogande, eftersom en befrielse från Grunderwerbsteuer innebär att Tyskland går miste om skatteintäkter som annars skulle ha kommit statskassan tillgodo.

| — | Det rör sig om en selektiv åtgärd, som omfattar ett visst geografiskt område i de nya delstaterna och i Berlins arbetsmarknadsregion och gynnar vissa företag, nämligen bostadsbolag och bostadskooperativ. Ordningen är begränsad till sammanslagningar och förvärv mellan företag och kooperativ som innehar fastigheter i de nya delstaterna och i Berlins arbetsmarknadsregion. |
| --- | --- |

—

Det rör sig om en selektiv åtgärd, som omfattar ett visst geografiskt område i de nya delstaterna och i Berlins arbetsmarknadsregion och gynnar vissa företag, nämligen bostadsbolag och bostadskooperativ. Ordningen är begränsad till sammanslagningar och förvärv mellan företag och kooperativ som innehar fastigheter i de nya delstaterna och i Berlins arbetsmarknadsregion.

| — | För de bostadsbolag och bostadskooperativ som deltar i sammanslagningar och förvärv innebär stödordningen att de befrias från skatt på överlåtelse av fast egendom, som de annars skulle ha varit skyldiga att betala. |
| --- | --- |

—

För de bostadsbolag och bostadskooperativ som deltar i sammanslagningar och förvärv innebär stödordningen att de befrias från skatt på överlåtelse av fast egendom, som de annars skulle ha varit skyldiga att betala.

| — | Eftersom handel med fastigheter delvis sker mellan medlemsstater kan det inte uteslutas att ordningen påverkar handeln mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Eftersom handel med fastigheter delvis sker mellan medlemsstater kan det inte uteslutas att ordningen påverkar handeln mellan medlemsstater.

| (21) | I sitt beslut 2002/581/EG (6) om Italiens skatteåtgärder avseende banker och bankstiftelser ansåg kommissionen att skattelättnader för omstrukturering av branscher i svårigheter i syfte att främja sammanslagningar och förvärv, utgör statligt stöd som sänker företagens löpande utgifter och därför är att betrakta som driftsstöd. I sitt beslut om att inleda detta förfarande lämnades denna fråga dock öppen, eftersom kommissionen tog hänsyn till de argument som Tyskland hade lagt fram för att styrka att denna stödordning också kan bedömas på ett annat sätt. |
| --- | --- |

(21)

I sitt beslut 2002/581/EG (6) om Italiens skatteåtgärder avseende banker och bankstiftelser ansåg kommissionen att skattelättnader för omstrukturering av branscher i svårigheter i syfte att främja sammanslagningar och förvärv, utgör statligt stöd som sänker företagens löpande utgifter och därför är att betrakta som driftsstöd. I sitt beslut om att inleda detta förfarande lämnades denna fråga dock öppen, eftersom kommissionen tog hänsyn till de argument som Tyskland hade lagt fram för att styrka att denna stödordning också kan bedömas på ett annat sätt.

| (22) | Kommissionen hyste allvarliga tvivel om huruvida den tyska stödordningen med avseende på Berlins arbetsmarknad, som är ett stödområde enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget, verkligen står i förhållande till sitt syfte och huruvida ordningen snedvrider marknaden i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, av följande skäl:






  — | Andelen outhyrda lägenheter i Berlin är 5,3 % för privata lägenheter och 8,77 % för lägenheter som ägs av föreningar eller kooperativ, vilket är betydligt lägre än i de nya delstaterna, där andelen outhyrda lägenheter är 14,2 %. Nästan alla tomma lägenheter finns i Berlins östra stadsdelar. |
| --- | --- | --- |

(22)

Kommissionen hyste allvarliga tvivel om huruvida den tyska stödordningen med avseende på Berlins arbetsmarknad, som är ett stödområde enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget, verkligen står i förhållande till sitt syfte och huruvida ordningen snedvrider marknaden i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, av följande skäl:

—

Andelen outhyrda lägenheter i Berlin är 5,3 % för privata lägenheter och 8,77 % för lägenheter som ägs av föreningar eller kooperativ, vilket är betydligt lägre än i de nya delstaterna, där andelen outhyrda lägenheter är 14,2 %. Nästan alla tomma lägenheter finns i Berlins östra stadsdelar.

| — | Tyskland har inte lagt fram några uppgifter som styrker att Berlin är utsatt för en avfolkning som är jämförbar med situationen i de stödområden enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget som omfattas av stödordningen. |
| --- | --- |

—

Tyskland har inte lagt fram några uppgifter som styrker att Berlin är utsatt för en avfolkning som är jämförbar med situationen i de stödområden enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget som omfattas av stödordningen.

| — | De typiska skattebeloppen för bostadsbolag i samband med sammanslagningar och förvärv mellan bostadsbolag och bostadskooperativ ligger mellan 150 000 euro och 1,5 miljoner euro i de områden som avses i artikel 87.3 a i EG-fördraget. Erfarenheter från senare tid visar att motsvarande belopp i Berlin ligger mellan 1,4 miljoner euro och 6,7 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

De typiska skattebeloppen för bostadsbolag i samband med sammanslagningar och förvärv mellan bostadsbolag och bostadskooperativ ligger mellan 150 000 euro och 1,5 miljoner euro i de områden som avses i artikel 87.3 a i EG-fördraget. Erfarenheter från senare tid visar att motsvarande belopp i Berlin ligger mellan 1,4 miljoner euro och 6,7 miljoner euro.

| — | Tyskland har inte lämnat några uppgifter som visar att den tillfälliga skattebefrielsen kommer att leda till att fastighetsmarknaden i Berlins arbetsmarknadsområde aktiveras, att den får positiva sidoeffekter och att det är högst osannolikt att den privata sektorn engagerar sig i saneringsåtgärder utan statliga insatser. |
| --- | --- |

—

Tyskland har inte lämnat några uppgifter som visar att den tillfälliga skattebefrielsen kommer att leda till att fastighetsmarknaden i Berlins arbetsmarknadsområde aktiveras, att den får positiva sidoeffekter och att det är högst osannolikt att den privata sektorn engagerar sig i saneringsåtgärder utan statliga insatser.

4.   TYSKLANDS SYNPUNKTER

| (23) | Enligt Tysklands uppfattning skall de stöd som beviljas enligt den ifrågavarande stödordningen inte anses vara driftsstöd i den mening som avses i gemenskapsriktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (7). Det speciella med denna stödordning sägs vara att fastighetstransaktioner i Berlins arbetsmarknadsregion befrias från Grunderwerbsteuer. Stödmottagare är de bostadsbolag och de bostadskooperativ som deltar i dessa transaktioner, förutsatt att det handlar om sammanslagningar och förvärv. Bara i sådana fall befrias de berörda företagen tillfälligt från Grunderwerbsteuer. Eftersom en sammanslagning eller ett förvärv mellan två bostadsbolag eller bostadskooperativ av naturliga skäl är en engångsföreteelse kan man enligt tyskt förmenande inte betrakta stödet som ett bidrag till löpande utgifter. |
| --- | --- |

(23)

Enligt Tysklands uppfattning skall de stöd som beviljas enligt den ifrågavarande stödordningen inte anses vara driftsstöd i den mening som avses i gemenskapsriktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (7). Det speciella med denna stödordning sägs vara att fastighetstransaktioner i Berlins arbetsmarknadsregion befrias från Grunderwerbsteuer. Stödmottagare är de bostadsbolag och de bostadskooperativ som deltar i dessa transaktioner, förutsatt att det handlar om sammanslagningar och förvärv. Bara i sådana fall befrias de berörda företagen tillfälligt från Grunderwerbsteuer. Eftersom en sammanslagning eller ett förvärv mellan två bostadsbolag eller bostadskooperativ av naturliga skäl är en engångsföreteelse kan man enligt tyskt förmenande inte betrakta stödet som ett bidrag till löpande utgifter.

| (24) | Bostadsbolagen och bostadskooperativen kommer i samband med sina fastighetsaffärer i princip även fortsättningsvis att betala in skatt på överlåtelse av fast egendom (Grunderwerbsteuer). Eftersom köp, försäljning och uthyrning av fastigheter ingår i dessa företags normala affärsverksamhet kan man betrakta betalningen av Grunderwerbsteuer som en del av deras löpande driftskostnader. Stödordningen omfattar dock inte dessa löpande driftskostnader, eftersom den inte är tillämplig när bostadsbolagen och bostadskooperativen helt enkelt förvärvar eller avyttrar fastigheter. |
| --- | --- |

(24)

Bostadsbolagen och bostadskooperativen kommer i samband med sina fastighetsaffärer i princip även fortsättningsvis att betala in skatt på överlåtelse av fast egendom (Grunderwerbsteuer). Eftersom köp, försäljning och uthyrning av fastigheter ingår i dessa företags normala affärsverksamhet kan man betrakta betalningen av Grunderwerbsteuer som en del av deras löpande driftskostnader. Stödordningen omfattar dock inte dessa löpande driftskostnader, eftersom den inte är tillämplig när bostadsbolagen och bostadskooperativen helt enkelt förvärvar eller avyttrar fastigheter.

| (25) | I fråga om den påstått lägre andelen tomma lägenheter i Berlin hävdar Tyskland att detta allmänna påstående inte överensstämmer med verkligheten, eftersom kommissionen använder sig av genomsnittliga uppgifter, men andelarna i vissa stadsdelar i Berlin är fullt jämförbara med andelarna i de nya delstaterna. Enligt Tysklands uppgifter ligger de områden som har en andel tomma lägenheter som är jämförbar med de nya delstaterna (runt 14 %) framför allt i de östra stadsdelarna, dvs. Hohenschönhausen, Marzahn-Hellersdorf och Lichtenberg. |
| --- | --- |

(25)

I fråga om den påstått lägre andelen tomma lägenheter i Berlin hävdar Tyskland att detta allmänna påstående inte överensstämmer med verkligheten, eftersom kommissionen använder sig av genomsnittliga uppgifter, men andelarna i vissa stadsdelar i Berlin är fullt jämförbara med andelarna i de nya delstaterna. Enligt Tysklands uppgifter ligger de områden som har en andel tomma lägenheter som är jämförbar med de nya delstaterna (runt 14 %) framför allt i de östra stadsdelarna, dvs. Hohenschönhausen, Marzahn-Hellersdorf och Lichtenberg.

| (26) | Vad beträffar avfolkningen hävdar Tyskland att befolkningen i Berlins arbetsmarknadsområde har minskat under de senaste åren, vilket har lett till en sänkt efterfrågan på bostäder. De statistiska uppgifter som har lagts fram av Tyskland visar dock att Berlin, efter det att staden återgick till att vara Tysklands huvudstad, inte har varit utsatt för avfolkning utan tvärtom har visat upp en stabil befolkningsutveckling. Däremot styrker uppgifterna att avfolkningstendensen i de östra stadsdelarna är jämförbar med den i de nya delstaterna. |
| --- | --- |

(26)

Vad beträffar avfolkningen hävdar Tyskland att befolkningen i Berlins arbetsmarknadsområde har minskat under de senaste åren, vilket har lett till en sänkt efterfrågan på bostäder. De statistiska uppgifter som har lagts fram av Tyskland visar dock att Berlin, efter det att staden återgick till att vara Tysklands huvudstad, inte har varit utsatt för avfolkning utan tvärtom har visat upp en stabil befolkningsutveckling. Däremot styrker uppgifterna att avfolkningstendensen i de östra stadsdelarna är jämförbar med den i de nya delstaterna.

| (27) | Tyskland bekräftar att stödbeloppen med anknytning till sammanslagningar mellan bostadsbolag och bostadskooperativ i Berlins arbetsmarknadsregion är betydligt högre än de belopp som avser stödområden enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget, vilket förklaras av att fastigheterna i denna region är större och högre värderade (8). |
| --- | --- |

(27)

Tyskland bekräftar att stödbeloppen med anknytning till sammanslagningar mellan bostadsbolag och bostadskooperativ i Berlins arbetsmarknadsregion är betydligt högre än de belopp som avser stödområden enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget, vilket förklaras av att fastigheterna i denna region är större och högre värderade (8).

| (28) | Tyskland menar att sammanslagningar och förvärv mellan bostadsbolag har positiva sidoeffekter på fastighetsmarknaden som helhet, eftersom de nya företagen har kapacitet att inleda den omstruktureringsprocess som är så viktig för marknaden och som innebär att tomma lägenheter kommer in på marknaden och att nedgångna fastigheter rivs. Eftersom skatten på överlåtelse av fast egendom belastar dessa företag i hög grad, gör den att de nödvändiga investeringarna försenas. |
| --- | --- |

(28)

Tyskland menar att sammanslagningar och förvärv mellan bostadsbolag har positiva sidoeffekter på fastighetsmarknaden som helhet, eftersom de nya företagen har kapacitet att inleda den omstruktureringsprocess som är så viktig för marknaden och som innebär att tomma lägenheter kommer in på marknaden och att nedgångna fastigheter rivs. Eftersom skatten på överlåtelse av fast egendom belastar dessa företag i hög grad, gör den att de nödvändiga investeringarna försenas.

5.   BEDÖMNING AV STÖDET

5.1   Förekomst av statligt stöd

| (29) | Av de skäl som anförs i kommissionens skrivelse av den 1 december 2004 (skälen 20, 21 och 22), som Tyskland inte har haft några invändningar emot, utgör enligt kommissionens mening stödordningen ”befrielse från skatt på överlåtelse av fast egendom för bostadsbolag i de nya delstaterna” statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(29)

Av de skäl som anförs i kommissionens skrivelse av den 1 december 2004 (skälen 20, 21 och 22), som Tyskland inte har haft några invändningar emot, utgör enligt kommissionens mening stödordningen ”befrielse från skatt på överlåtelse av fast egendom för bostadsbolag i de nya delstaterna” statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.

5.2   Lagenlighet

| (30) | Genom att anmäla denna stödordning redan på planeringsstadiet har Tyskland uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 88.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(30)

Genom att anmäla denna stödordning redan på planeringsstadiet har Tyskland uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 88.3 i EG-fördraget.

5.3   Förenlighet

| (31) | I artikel 87.2 i EG-fördraget anges vissa former av stöd som är förenliga med den gemensamma marknaden. Med tanke på stödets syfte, nämligen att bidra till att tomma lägenheter rivs för att sanera bostadsmarknaden, anser kommissionen inte att artikel 87.2 a och b i EG-fördraget kan tillämpas på denna stödordning, vilket heller inte har gjorts gällande från tysk sida. |
| --- | --- |

(31)

I artikel 87.2 i EG-fördraget anges vissa former av stöd som är förenliga med den gemensamma marknaden. Med tanke på stödets syfte, nämligen att bidra till att tomma lägenheter rivs för att sanera bostadsmarknaden, anser kommissionen inte att artikel 87.2 a och b i EG-fördraget kan tillämpas på denna stödordning, vilket heller inte har gjorts gällande från tysk sida.

| (32) | Inte heller artikel 87.2 c i EG-fördraget är tillämplig, eftersom överutbudet på bostäder inte uppstod på grund av Tysklands och Berlins delning utan beror på skatteåtgärder som infördes för att främja nybyggnation och sanera lägenheter i de nya delstaterna och Berlin under åren 1990–1998. |
| --- | --- |

(32)

Inte heller artikel 87.2 c i EG-fördraget är tillämplig, eftersom överutbudet på bostäder inte uppstod på grund av Tysklands och Berlins delning utan beror på skatteåtgärder som infördes för att främja nybyggnation och sanera lägenheter i de nya delstaterna och Berlin under åren 1990–1998.

| (33) | I artikel 87.3 i fördraget anges andra stödformer som kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden. Med tanke på stödordningens form och syfte samt dess geografiska räckvidd anser kommissionen inte att artikel 87.3 b och d i EG-fördraget kan anses vara tillämplig i detta fall. Enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget tillåts stöd som främjar den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Eftersom Berlins arbetsmarknadsregion emellertid är ett stödområde enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget kan undantaget i artikel 87.3 a inte tillämpas. |
| --- | --- |

(33)

I artikel 87.3 i fördraget anges andra stödformer som kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden. Med tanke på stödordningens form och syfte samt dess geografiska räckvidd anser kommissionen inte att artikel 87.3 b och d i EG-fördraget kan anses vara tillämplig i detta fall. Enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget tillåts stöd som främjar den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Eftersom Berlins arbetsmarknadsregion emellertid är ett stödområde enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget kan undantaget i artikel 87.3 a inte tillämpas.

| (34) | Till svar på frågan om undantagsbestämmelserna i artikel 87.3 c i EG-fördraget är tillämpliga, har EG-domstolen bl.a. i sin dom av den 14 januari 1997 i mål C-169/95 Konungariket Spanien mot Europeiska kommissionen (9) ansett att ”Kommissionen har vid tillämpningen av artikel 87.3 i fördraget ett utrymme för skönsmässig bedömning, vars utövande innebär ekonomiska och sociala bedömningar som måste göras i ett gemenskapssammanhang”. För vissa typer av stöd har kommissionen fastställt på vilken grund dessa bedömningar skall göras, antingen bedömningsgrunden föreligger i form av gruppundantagsförordningar, gemenskapsramar, riktlinjer eller tillkännagivanden. Om det förekommer sekundärlagstiftning eller andra föreskrifter måste kommissionen använda sig av dessa vid sin bedömning av stödet. |
| --- | --- |

(34)

Till svar på frågan om undantagsbestämmelserna i artikel 87.3 c i EG-fördraget är tillämpliga, har EG-domstolen bl.a. i sin dom av den 14 januari 1997 i mål C-169/95 Konungariket Spanien mot Europeiska kommissionen (9) ansett att ”Kommissionen har vid tillämpningen av artikel 87.3 i fördraget ett utrymme för skönsmässig bedömning, vars utövande innebär ekonomiska och sociala bedömningar som måste göras i ett gemenskapssammanhang”. För vissa typer av stöd har kommissionen fastställt på vilken grund dessa bedömningar skall göras, antingen bedömningsgrunden föreligger i form av gruppundantagsförordningar, gemenskapsramar, riktlinjer eller tillkännagivanden. Om det förekommer sekundärlagstiftning eller andra föreskrifter måste kommissionen använda sig av dessa vid sin bedömning av stödet.

| (35) | Det kan fastställas att stödordningen varken är begränsad till åtgärder enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (10), eller till åtgärder enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (11), eller till någon av följande kategorier av åtgärder: Gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling (12), kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till utbildning (13) eller kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 av den 12 december 2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (14). Därför kan inga av dessa riktlinjer, gemenskapsramar eller förordningar tillämpas på det föreliggande ärendet. Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (15) är inte heller tillämpliga, eftersom stödordningen inte avser miljöskydd. |
| --- | --- |

(35)

Det kan fastställas att stödordningen varken är begränsad till åtgärder enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (10), eller till åtgärder enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (11), eller till någon av följande kategorier av åtgärder: Gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling (12), kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till utbildning (13) eller kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 av den 12 december 2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (14). Därför kan inga av dessa riktlinjer, gemenskapsramar eller förordningar tillämpas på det föreliggande ärendet. Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (15) är inte heller tillämpliga, eftersom stödordningen inte avser miljöskydd.

| (36) | För stödområden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget som Berlins arbetsmarknadsregion gäller riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (nedan kallade ”riktlinjerna för regionalstöd”). Enligt dessa riktlinjer kan stöd till investeringar och skapande av nya arbetsplatser vara tillåtna om de möjliggör utbyggnad, modernisering och diversifiering av företag i mindre gynnade regioner. I riktlinjerna fastställs också att stöd som är begränsade till en enda bransch kan ha märkbara effekter på konkurrensen i den berörda marknaden, medan deras effekt på den regionala utvecklingen är av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(36)

För stödområden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget som Berlins arbetsmarknadsregion gäller riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (nedan kallade ”riktlinjerna för regionalstöd”). Enligt dessa riktlinjer kan stöd till investeringar och skapande av nya arbetsplatser vara tillåtna om de möjliggör utbyggnad, modernisering och diversifiering av företag i mindre gynnade regioner. I riktlinjerna fastställs också att stöd som är begränsade till en enda bransch kan ha märkbara effekter på konkurrensen i den berörda marknaden, medan deras effekt på den regionala utvecklingen är av mindre betydelse.

| (37) | Riktlinjerna för regionalstöd är dock bara tillämpliga på vissa typer av stöd, t.ex. stöd till nyinvesteringar, till skapande av sysselsättning och undantagsvis driftsstöd. Enligt punkt 4.15 i dessa riktlinjer får driftsstöd endast beviljas i regioner som kan komma i fråga för undantagsbestämmelsen i artikel 87.3 a i EG-fördraget, under förutsättning att dess bidrag till den regionala utvecklingen, dess form och dess omfattning står i rimlig proportion till de nackdelar som kommer att uppstå genom stödet. |
| --- | --- |

(37)

Riktlinjerna för regionalstöd är dock bara tillämpliga på vissa typer av stöd, t.ex. stöd till nyinvesteringar, till skapande av sysselsättning och undantagsvis driftsstöd. Enligt punkt 4.15 i dessa riktlinjer får driftsstöd endast beviljas i regioner som kan komma i fråga för undantagsbestämmelsen i artikel 87.3 a i EG-fördraget, under förutsättning att dess bidrag till den regionala utvecklingen, dess form och dess omfattning står i rimlig proportion till de nackdelar som kommer att uppstå genom stödet.

| (38) | Skattebefrielsen för bostadsbolagen i Berlins arbetsmarknadsregion utgör inte någon nyinvestering och har heller ingen anknytning till en utbyggnad av ett befintligt företag enligt punkt 4.4 i riktlinjerna. Den avser heller inte att skapa sysselsättning i samband med genomförandet av en nyinvestering enligt punkt 4.11. |
| --- | --- |

(38)

Skattebefrielsen för bostadsbolagen i Berlins arbetsmarknadsregion utgör inte någon nyinvestering och har heller ingen anknytning till en utbyggnad av ett befintligt företag enligt punkt 4.4 i riktlinjerna. Den avser heller inte att skapa sysselsättning i samband med genomförandet av en nyinvestering enligt punkt 4.11.

| (39) | Stödordningen faller således inte inom tillämpningsområdet för några befintliga riktlinjer, gemenskapsramar eller förordningar i vilka artikel 87.3 c behandlas. Kommissionen har därför bedömt denna stödordning direkt på grundval av artikel 87.3 c i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(39)

Stödordningen faller således inte inom tillämpningsområdet för några befintliga riktlinjer, gemenskapsramar eller förordningar i vilka artikel 87.3 c behandlas. Kommissionen har därför bedömt denna stödordning direkt på grundval av artikel 87.3 c i EG-fördraget.

5.3.1   Förenlighet med artikel 87.3 b i fördraget

| (40) | Enligt artikel 87.3 c kan statligt stöd tillåtas för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. När kommissionen bedömer huruvida en stödåtgärd är förenlig med artikel 87.3 c granskar den gemenskapens mål och tar reda på om stödet är bättre ägnat än andra metoder att lösa de problem som har fastställts, och om det står i rimlig proportion till det avsedda syftet. |
| --- | --- |

(40)

Enligt artikel 87.3 c kan statligt stöd tillåtas för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. När kommissionen bedömer huruvida en stödåtgärd är förenlig med artikel 87.3 c granskar den gemenskapens mål och tar reda på om stödet är bättre ägnat än andra metoder att lösa de problem som har fastställts, och om det står i rimlig proportion till det avsedda syftet.

| (41) | Målet med den aktuella stödordningen är att sanera bostadsmarknaden i Berlins arbetsmarknadsregion genom att eliminera överutbudet på lägenheter och bistå bostadsbolag och bostadskooperativ för att dessa skall kunna erbjuda bostäder av den kvalitet som för närvarande efterfrågas. Bostadsbolagen skall ges möjlighet att kunna riva outnyttjade fastigheter för att förbättra miljön och infrastrukturen i vissa områden i Berlins arbetsmarknadsregion, [...]. |
| --- | --- |

(41)

Målet med den aktuella stödordningen är att sanera bostadsmarknaden i Berlins arbetsmarknadsregion genom att eliminera överutbudet på lägenheter och bistå bostadsbolag och bostadskooperativ för att dessa skall kunna erbjuda bostäder av den kvalitet som för närvarande efterfrågas. Bostadsbolagen skall ges möjlighet att kunna riva outnyttjade fastigheter för att förbättra miljön och infrastrukturen i vissa områden i Berlins arbetsmarknadsregion, [...].

| (42) | Att åtgärda fysiska brister och sanera [...] bostadsområden är en politisk prioritering som blir allt mer brådskande inom gemenskapen. Kommissionen har för detta ändamål på direkt grundval av artikel 87.3 c godkänt stödordningar i syfte att gjuta nytt liv i nedgångna stadsdelar, t.ex. genom kommissionens beslut 2003/433/EG av den 21 januari 2003 om stödordningen ”Befrielse från stämpelskatt för kommersiella fastigheter i mindre gynnade områden” (16) samt genom stödordningen N 211/03 ”Nya frizoner i stadsbebyggda områden” (17). I dessa beslut har kommissionen erkänt att det även i de mest välmående städerna i EU finns ”bristområden”, som lider av social utslagning och otillräckliga fysiska förutsättningar i form av infrastruktur, boendestandard och social service. Kommissionen har godkänt att offentliga medel behövs för att främja förnyelseprocessen i städerna och bekräftat att dessa stödordningar är förenliga med gemenskapsmålen för ekonomisk och social sammanhållning, vilket även inbegriper utjämning av skillnader i utvecklingsnivå mellan olika stadsdelar. |
| --- | --- |

(42)

Att åtgärda fysiska brister och sanera [...] bostadsområden är en politisk prioritering som blir allt mer brådskande inom gemenskapen. Kommissionen har för detta ändamål på direkt grundval av artikel 87.3 c godkänt stödordningar i syfte att gjuta nytt liv i nedgångna stadsdelar, t.ex. genom kommissionens beslut 2003/433/EG av den 21 januari 2003 om stödordningen ”Befrielse från stämpelskatt för kommersiella fastigheter i mindre gynnade områden” (16) samt genom stödordningen N 211/03 ”Nya frizoner i stadsbebyggda områden” (17). I dessa beslut har kommissionen erkänt att det även i de mest välmående städerna i EU finns ”bristområden”, som lider av social utslagning och otillräckliga fysiska förutsättningar i form av infrastruktur, boendestandard och social service. Kommissionen har godkänt att offentliga medel behövs för att främja förnyelseprocessen i städerna och bekräftat att dessa stödordningar är förenliga med gemenskapsmålen för ekonomisk och social sammanhållning, vilket även inbegriper utjämning av skillnader i utvecklingsnivå mellan olika stadsdelar.

| (43) | Tyskland håller med om att Berlin inte har varit utsatt för avfolkning sedan staden återfick sin huvudstadsfunktion. Enligt en befolkningsundersökning som Tyskland har lagt fram är invånarantalet i Berlin inte längre på tillbakagång. Det framgår emellertid av dessa siffror att man i stadsdelarna Marzahn-Hellersdorf, Lichtenberg och Hohenschönhausen kan konstatera liknande avfolkningstendenser som i de nya delstaterna, vilket förklarar att andelen obebodda lägenheter i Marzahn-Hellersdorf är 14,1 %. |
| --- | --- |

(43)

Tyskland håller med om att Berlin inte har varit utsatt för avfolkning sedan staden återfick sin huvudstadsfunktion. Enligt en befolkningsundersökning som Tyskland har lagt fram är invånarantalet i Berlin inte längre på tillbakagång. Det framgår emellertid av dessa siffror att man i stadsdelarna Marzahn-Hellersdorf, Lichtenberg och Hohenschönhausen kan konstatera liknande avfolkningstendenser som i de nya delstaterna, vilket förklarar att andelen obebodda lägenheter i Marzahn-Hellersdorf är 14,1 %.

| (44) | Enligt stödordningen är det dock inte bara bostadsbolag och bostadskooperativ med fastighetsinnehav i stadsdelarna Marzahn-Hellersdorf, Lichtenberg, Hohenschönhausen eller Neukölln som är befriade från Grunderwerbsteuer, utan samma regler gäller för denna typ av företag i hela Berlins arbetsmarknadsregion. Kommissionen håller visserligen med om att saneringsprocessen på många sätt är särskilt svår i Berlin på grund av stadens speciella historia, och om att de ovannämnda stadsdelarna kan definieras som ”bristområden”, men är trots detta övertygad om att inte hela Berlins arbetsmarknadsområde behöver statligt stöd för att främja den nödvändiga stadsomvandlingen. |
| --- | --- |

(44)

Enligt stödordningen är det dock inte bara bostadsbolag och bostadskooperativ med fastighetsinnehav i stadsdelarna Marzahn-Hellersdorf, Lichtenberg, Hohenschönhausen eller Neukölln som är befriade från Grunderwerbsteuer, utan samma regler gäller för denna typ av företag i hela Berlins arbetsmarknadsregion. Kommissionen håller visserligen med om att saneringsprocessen på många sätt är särskilt svår i Berlin på grund av stadens speciella historia, och om att de ovannämnda stadsdelarna kan definieras som ”bristområden”, men är trots detta övertygad om att inte hela Berlins arbetsmarknadsområde behöver statligt stöd för att främja den nödvändiga stadsomvandlingen.

| (45) | Tyskland har inte lagt fram några uppgifter om Berlins arbetsmarknadsområde som styrker att statligt stöd som främjar sammanslagningar och förvärv mellan bostadsbolag och bostadskooperativ är det bäst lämpade instrumentet för att på ett effektivt sätt undanröja överutbudet på lägenheter i vissa stadsdelar. Det förblir oklart om stödordningen verkligen kommer att leda till att dessa företag i praktiken kommer att riva fastigheter med tomma lägenheter i områden som Marzahn-Hellersdorf, Lichtenberg, Hohenschönhausen och Neukölln. |
| --- | --- |

(45)

Tyskland har inte lagt fram några uppgifter om Berlins arbetsmarknadsområde som styrker att statligt stöd som främjar sammanslagningar och förvärv mellan bostadsbolag och bostadskooperativ är det bäst lämpade instrumentet för att på ett effektivt sätt undanröja överutbudet på lägenheter i vissa stadsdelar. Det förblir oklart om stödordningen verkligen kommer att leda till att dessa företag i praktiken kommer att riva fastigheter med tomma lägenheter i områden som Marzahn-Hellersdorf, Lichtenberg, Hohenschönhausen och Neukölln.

5.3.2   Effekter på handeln som strider mot det gemensamma intresset

| (46) | Efter det att det har fastställts att stadsomvandlingen ingår i gemenskapens mål måste det nu bedömas huruvida handeln påverkas i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(46)

Efter det att det har fastställts att stadsomvandlingen ingår i gemenskapens mål måste det nu bedömas huruvida handeln påverkas i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (47) | Tyskland har erkänt att stödbeloppen med anknytning till sammanslagningar mellan bostadsbolag och bostadskooperativ i Berlins arbetsmarknadsregion är betydligt högre än de belopp som avser stödområden enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget, vilket förklaras av att fastigheterna i denna region är större och högre värderade (18). Tyskland har bekräftat att stöden till bostadsbolagen enligt den aktuella stödordningen kan uppgå till 6,7 miljoner euro. Kommissionen anser att stöd i den omfattningen snedvrider konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstater. Dessutom utesluter stödordningen inte att dessa företag deltar i fler än en sammanslagning och det finns ingen mekanism för att kontrollera kumuleringen av stöd. |
| --- | --- |

(47)

Tyskland har erkänt att stödbeloppen med anknytning till sammanslagningar mellan bostadsbolag och bostadskooperativ i Berlins arbetsmarknadsregion är betydligt högre än de belopp som avser stödområden enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget, vilket förklaras av att fastigheterna i denna region är större och högre värderade (18). Tyskland har bekräftat att stöden till bostadsbolagen enligt den aktuella stödordningen kan uppgå till 6,7 miljoner euro. Kommissionen anser att stöd i den omfattningen snedvrider konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstater. Dessutom utesluter stödordningen inte att dessa företag deltar i fler än en sammanslagning och det finns ingen mekanism för att kontrollera kumuleringen av stöd.

| (48) | Mot bakgrund av det faktum att denna åtgärd är öppen för alla bostadsbolag och bostadskooperativ som innehar fastigheter i Berlins arbetsmarknadsregion, trots att det bara är vissa stadsdelar som behöver förnyas, har kommissionen kommit fram till slutsatsen att den stödordning som planeras av Tyskland för Berlins arbetsmarknadsregion, ett stödområde enligt artikel 87.3 c, inte står i rimlig proportion till det avsedda målet. Enligt kommissionens mening skulle fördelar för fastighetstransaktionerna i hela Berlins arbetsmarknadsområde visa sig verkningslösa, och stöden skulle påverka handeln och konkurrensen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(48)

Mot bakgrund av det faktum att denna åtgärd är öppen för alla bostadsbolag och bostadskooperativ som innehar fastigheter i Berlins arbetsmarknadsregion, trots att det bara är vissa stadsdelar som behöver förnyas, har kommissionen kommit fram till slutsatsen att den stödordning som planeras av Tyskland för Berlins arbetsmarknadsregion, ett stödområde enligt artikel 87.3 c, inte står i rimlig proportion till det avsedda målet. Enligt kommissionens mening skulle fördelar för fastighetstransaktionerna i hela Berlins arbetsmarknadsområde visa sig verkningslösa, och stöden skulle påverka handeln och konkurrensen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

6.   SLUTSATSER

| (49) | Riktlinjerna för regionalstöd är inte tillämpliga på detta ärende. Stödordningen främjar vare sig nyinvesteringar eller ökad sysselsättning. |
| --- | --- |

(49)

Riktlinjerna för regionalstöd är inte tillämpliga på detta ärende. Stödordningen främjar vare sig nyinvesteringar eller ökad sysselsättning.

| (50) | Kommissionen anser att denna åtgärd bör bedömas direkt mot bakgrund av artikel 87.3 c i EG-fördraget, eftersom inga befintliga gemenskapsramar, riktlinjer eller förordningar är tillämpliga på detta fall. Stadsomvandlingen är visserligen ett av gemenskapens mål i syfte att främja ekonomisk sammanhållning och hållbar utveckling, men den berörda åtgärden är inte korrekt utformad för att uppfylla detta mål. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen anser att denna åtgärd bör bedömas direkt mot bakgrund av artikel 87.3 c i EG-fördraget, eftersom inga befintliga gemenskapsramar, riktlinjer eller förordningar är tillämpliga på detta fall. Stadsomvandlingen är visserligen ett av gemenskapens mål i syfte att främja ekonomisk sammanhållning och hållbar utveckling, men den berörda åtgärden är inte korrekt utformad för att uppfylla detta mål.

| (51) | Åtgärden avser hela Berlins arbetsmarknadsområde, trots att det i praktiken bara är vissa stadsdelar som uppvisar brister i detta hänseende. Därför anser kommissionen att ordningens geografiska räckvidd är onödigt omfattande. Tyskland har inte förklarat på vilket sätt åtgärden kommer att bli till gagn för just de stadsdelar som har behov av en omvandling och hur den kommer att leda till att tomma fastigheter rivs. Tyskland har medgivit att samtliga bostadsbolag och bostadskooperativ i Berlins arbetsmarknadsregion kan vara berättigade till stöd enligt den berörda ordningen, även de som inte äger några fastigheter i de missgynnade stadsdelarna. |
| --- | --- |

(51)

Åtgärden avser hela Berlins arbetsmarknadsområde, trots att det i praktiken bara är vissa stadsdelar som uppvisar brister i detta hänseende. Därför anser kommissionen att ordningens geografiska räckvidd är onödigt omfattande. Tyskland har inte förklarat på vilket sätt åtgärden kommer att bli till gagn för just de stadsdelar som har behov av en omvandling och hur den kommer att leda till att tomma fastigheter rivs. Tyskland har medgivit att samtliga bostadsbolag och bostadskooperativ i Berlins arbetsmarknadsregion kan vara berättigade till stöd enligt den berörda ordningen, även de som inte äger några fastigheter i de missgynnade stadsdelarna.

| (52) | De stödbelopp som planeras enligt denna stödordning är avsevärda, särskilt i de fall då ett bostadsbolag eller ett bostadskooperativ deltar i flera sammanslagningar eller tar emot kumulerade stöd. Kommissionen drar därför slutsatsen att denna stödordning påverkar handelsvillkoren i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(52)

De stödbelopp som planeras enligt denna stödordning är avsevärda, särskilt i de fall då ett bostadsbolag eller ett bostadskooperativ deltar i flera sammanslagningar eller tar emot kumulerade stöd. Kommissionen drar därför slutsatsen att denna stödordning påverkar handelsvillkoren i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den stödordning som planeras av Tyskland, ”Befrielse från skatt på överlåtelse av fast egendom vid sammanslagningar och förvärv mellan bostadsbolag och bostadskooperativ i de nya delstaterna”, är inte förenlig med den gemensamma marknaden i den mån den omfattar Berlins arbetsmarknadsregion.

Stödordningen får därför inte genomföras.

Artikel 2

Tyskland skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 23 november 2005.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 53, 3.3.2005, s. 18.

1

(2)  Brandenburg (med undantag av de områden som räknas in i Berlins arbetsmarknadsregion), Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Thüringen.

2

(3)  Se förteckningen över tyska stödområden, statligt stöd N 195/99, C 47/99 och N 641/02.

3

(4)  Se fotnot 1.

4

(5)  Affärshemlighet.

5

(6)  EGT L 184, 13.7.2002, s. 27.

6

(7)  EGT C 74, 10.3.1998, s. 9. Enligt punkt 4.15 i riktlinjerna är regionalstöd som är avsedda att minska ett företags löpande kostnader (driftsstöd) i princip förbjudna.

7

(8)  Enligt den information som lämnades genom en skrivelse av den 21 juni 2004 har bostadsbolagen i Berlin tillgångar på mellan 552,4 miljoner och 1 202 miljoner euro.

8

(9)  REG 1997, s. I-135. Se även domstolens dom av den 17 september 1980 i mål 730/79 Philip Morris mot kommissionen, Rec. 1980, s. I-2671.

9

(10)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 33. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1040/2006 (EUT L 187, 8.7.2006, s. 8).

10

(11)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

11

(12)  EGT C 45, 17.2.1996, s. 5.

12

(13)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 20. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1040/2006.

13

(14)  EGT L 337, 13.12.2002, s. 3. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1040/2006.

14

(15)  EGT C 37, 3.2.2001, s. 3.

15

(16)  EUT L 149, 17.6.2003, s. 18.

16

(17)  Se webbplatsen http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/industrie_2003.htm

17

(18)  Enligt uppgifter i skrivelsen av den 21 juni 2004 har vissa bostadsbolag i Berlin förmögenheter på mellan 542,4 miljoner och 1 202 miljoner euro.

18

---