# Az Európai Unió L 121/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 121 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. május 6. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 121

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. május 6.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 694/2006/EK rendelete (2006. április 27.) a fizetésképtelenségi eljárásról szóló 1346/2000/EK rendelet A., B. és C. mellékletében található, a fizetésképtelenségi eljárásokat, felszámolási eljárásokat és felszámolókat tartalmazó listák módosításáról | 1 |
| | * | A Tanács 695/2006/EK rendelete (2006. május 5.) a Pakisztánból származó pamutféle ágyneműk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 397/2004/EK rendelet módosításáról | 14 |
| | | A Bizottság 696/2006/EK rendelete (2006. május 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 27 |
| | | A Bizottság 697/2006/EK rendelete (2006. május 5.) az egyes tagállamokban a 2006. március 1-je és augusztus 31-e közötti időszakban a vaj felvásárlásának megindításáról szóló 343/2006/EK rendelet módosításáról | 29 |
| | * | A Bizottság 698/2006/EK rendelete (2006. május 5.) az 530/1999/EK tanácsi rendeletnek a munkaerőköltség-felvételi és a strukturális keresetfelvételi statisztikák tekintetében történő végrehajtásáról (
  1
  ) | 30 |
| | * | A Bizottság 699/2006/EK rendelete (2006. május 5.) a 2092/91/EGK rendelet I. mellékletének a baromfi szabadtéri kifutókhoz való hozzáférésének tekintetében történő módosításáról | 36 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 694/2006/EK rendelete (2006. április 27.) a fizetésképtelenségi eljárásról szóló 1346/2000/EK rendelet A., B. és C. mellékletében található, a fizetésképtelenségi eljárásokat, felszámolási eljárásokat és felszámolókat tartalmazó listák módosításáról

1

*

A Tanács 695/2006/EK rendelete (2006. május 5.) a Pakisztánból származó pamutféle ágyneműk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 397/2004/EK rendelet módosításáról

14

A Bizottság 696/2006/EK rendelete (2006. május 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

27

A Bizottság 697/2006/EK rendelete (2006. május 5.) az egyes tagállamokban a 2006. március 1-je és augusztus 31-e közötti időszakban a vaj felvásárlásának megindításáról szóló 343/2006/EK rendelet módosításáról

29

*

A Bizottság 698/2006/EK rendelete (2006. május 5.) az 530/1999/EK tanácsi rendeletnek a munkaerőköltség-felvételi és a strukturális keresetfelvételi statisztikák tekintetében történő végrehajtásáról (
  1
  )

1

30

*

A Bizottság 699/2006/EK rendelete (2006. május 5.) a 2092/91/EGK rendelet I. mellékletének a baromfi szabadtéri kifutókhoz való hozzáférésének tekintetében történő módosításáról

36

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2006. február 20.) a hulladékok égetéséről szóló 2000/76/EK irányelv végrehajtására vonatkozó jelentéstételhez felhasználandó kérdőív meghatározásáról
  (az értesítés a C(2006) 438. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. április 5.) az emberi fogyasztásra szánt húskészítmények harmadik országokból történő behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi feltételek és bizonyítványminták megállapításáról, valamint a 97/41/EK, a 97/221/EK és a 97/222/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2005/432/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2006) 1319. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 43 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. május 5.) a 2005. évi betakarításhoz kapcsolódó görögországi nyersdohányszállításra vonatkozó határidő meghosszabbítása tekintetében a 2848/98/EK rendelettől való eltérésről
  (az értesítés a C(2006) 1784. számú dokumentummal történt) | 55 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2006. február 20.) a hulladékok égetéséről szóló 2000/76/EK irányelv végrehajtására vonatkozó jelentéstételhez felhasználandó kérdőív meghatározásáról
  (az értesítés a C(2006) 438. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 438. számú dokumentummal történt)

1

38

*

A Bizottság határozata (2006. április 5.) az emberi fogyasztásra szánt húskészítmények harmadik országokból történő behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi feltételek és bizonyítványminták megállapításáról, valamint a 97/41/EK, a 97/221/EK és a 97/222/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2005/432/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2006) 1319. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 1319. számú dokumentummal történt)

1

43

*

A Bizottság határozata (2006. május 5.) a 2005. évi betakarításhoz kapcsolódó görögországi nyersdohányszállításra vonatkozó határidő meghosszabbítása tekintetében a 2848/98/EK rendelettől való eltérésről
  (az értesítés a C(2006) 1784. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2006) 1784. számú dokumentummal történt)

55

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az euró pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 2001. június 28-i 1338/2001/EK tanácsi rendelethez (HL L 181., 2001.7.4.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 04. kötet, 152. o.) | 56 |
| | * | Helyesbítés a határokon átnyúló, euróban történő fizetésekről szóló, 2001. december 19-i 2560/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez (HL L 344., 2001.12.28.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 4. kötet, 283. o.) | 56 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az euró pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 2001. június 28-i 1338/2001/EK tanácsi rendelethez (HL L 181., 2001.7.4.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 04. kötet, 152. o.)

56

*

Helyesbítés a határokon átnyúló, euróban történő fizetésekről szóló, 2001. december 19-i 2560/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez (HL L 344., 2001.12.28.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 4. kötet, 283. o.)

56

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 6.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 121/1

---

A TANÁCS 694/2006/EK RENDELETE

(2006. április 27.)

a fizetésképtelenségi eljárásról szóló 1346/2000/EK rendelet A., B. és C. mellékletében található, a fizetésképtelenségi eljárásokat, felszámolási eljárásokat és felszámolókat tartalmazó listák módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 45. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel a Szlovák Köztársaság kezdeményezésére (2),

mivel:

| (1) | Az 1346/2000/EK rendelet mellékletei felsorolják azon eljárásoknak és felszámolóknak a tagállami nemzeti jogszabályokban szereplő megnevezését, amelyekre a rendelet vonatkozik. Az említett rendelet A. melléklete a rendelet 2. cikkének a) pontjában említett fizetésképtelenségi eljárásokat sorolja fel. Az említett rendelet B. melléklete a rendelet 2. cikkének c) pontjában említett felszámolási eljárásokat, a C. melléklete pedig az említett rendelet 2. cikkének b) pontjában említett felszámolókat sorolja fel. |
| --- | --- |

(1)

Az 1346/2000/EK rendelet mellékletei felsorolják azon eljárásoknak és felszámolóknak a tagállami nemzeti jogszabályokban szereplő megnevezését, amelyekre a rendelet vonatkozik. Az említett rendelet A. melléklete a rendelet 2. cikkének a) pontjában említett fizetésképtelenségi eljárásokat sorolja fel. Az említett rendelet B. melléklete a rendelet 2. cikkének c) pontjában említett felszámolási eljárásokat, a C. melléklete pedig az említett rendelet 2. cikkének b) pontjában említett felszámolókat sorolja fel.

| (2) | A 2003-as csatlakozási okmány módosította az 1346/2000/EK rendelet A., B. és C. mellékletét annak érdekében, hogy beillesztésre kerüljenek az új tagállamok fizetésképtelenségi eljárásai, felszámolási eljárásai és felszámolói, valamint a 603/2005/EK tanácsi rendelet (3) az említett mellékletek több tagállam tekintetében történő módosítása céljából. |
| --- | --- |

(2)

A 2003-as csatlakozási okmány módosította az 1346/2000/EK rendelet A., B. és C. mellékletét annak érdekében, hogy beillesztésre kerüljenek az új tagállamok fizetésképtelenségi eljárásai, felszámolási eljárásai és felszámolói, valamint a 603/2005/EK tanácsi rendelet (3) az említett mellékletek több tagállam tekintetében történő módosítása céljából.

| (3) | A Francia Köztársaság az 1346/2000/EK rendelet 45. cikke értelmében 2005. november 29-én értesítette a Bizottságot az említett rendelet A. és C. mellékletében közzétett listák módosításáról. |
| --- | --- |

(3)

A Francia Köztársaság az 1346/2000/EK rendelet 45. cikke értelmében 2005. november 29-én értesítette a Bizottságot az említett rendelet A. és C. mellékletében közzétett listák módosításáról.

| (4) | A Szlovák Köztársaság az 1346/2000/EK rendelet 45. cikke értelmében 2006. március 6-án értesítette a Tanács Főtitkárságát az említett rendelet A., B. és C. mellékletében közzétett listák módosításáról. |
| --- | --- |

(4)

A Szlovák Köztársaság az 1346/2000/EK rendelet 45. cikke értelmében 2006. március 6-án értesítette a Tanács Főtitkárságát az említett rendelet A., B. és C. mellékletében közzétett listák módosításáról.

| (5) | Az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően az Egyesült Királyság és Írország bejelentették azon óhajukat, hogy részt kívánnak venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően az Egyesült Királyság és Írország bejelentették azon óhajukat, hogy részt kívánnak venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában.

| (6) | A Dánia helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, és az rá nézve nem kötelező, illetve nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(6)

A Dánia helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, és az rá nézve nem kötelező, illetve nem alkalmazható.

| (7) | Az 1346/2000/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

Az 1346/2000/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1346/2000/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

1.

Az A. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép.

| 2. | A B. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

A B. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép.

| 3. | A C. melléklet helyébe e rendelet III. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

3.

A C. melléklet helyébe e rendelet III. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az Európai Közösséget létrehozó szerződéssel összhangban ez a rendelet teljes egészében kötelező, és valamennyi tagállamban közvetlenül alkalmazandó.

Kelt Luxembourgban, 2006. április 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

L. PROKOP

---

(1)  HL L 160., 2000.6.30., 1. o. A legutóbb a 603/2005/EK rendelettel (HL L 100., 2005.4.20., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

2

(3)  HL L 100., 2005.4.20., 1. o.

3

---

I. MELLÉKLET

„A. MELLÉKLET

A 2. cikk a) pontjában említett fizetésképtelenségi eljárások

BELGIË/BELGIQUE

| — | Het faillissement/La faillite |
| --- | --- |

—

Het faillissement/La faillite

| — | Het gerechtelijk akkoord/Le concordat judiciaire |
| --- | --- |

—

Het gerechtelijk akkoord/Le concordat judiciaire

| — | De collectieve schuldenregeling/Le règlement collectif de dettes |
| --- | --- |

—

De collectieve schuldenregeling/Le règlement collectif de dettes

| — | De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire |
| --- | --- |

—

De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire

| — | De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire |
| --- | --- |

—

De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire

| — | De voorlopige ontneming van beheer, bepaald in artikel 8 van de faillissementswet/Le dessaisissement provisoire, visé à l’article 8 de la loi sur les faillites |
| --- | --- |

—

De voorlopige ontneming van beheer, bepaald in artikel 8 van de faillissementswet/Le dessaisissement provisoire, visé à l’article 8 de la loi sur les faillites

ČESKÁ REPUBLIKA

| — | Konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurs

| — | Nucené vyrovnání |
| --- | --- |

—

Nucené vyrovnání

| — | Vyrovnání |
| --- | --- |

—

Vyrovnání

DEUTSCHLAND

| — | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren

| — | Das gerichtliche Vergleichsverfahren |
| --- | --- |

—

Das gerichtliche Vergleichsverfahren

| — | Das Gesamtvollstreckungsverfahren |
| --- | --- |

—

Das Gesamtvollstreckungsverfahren

| — | Das Insolvenzverfahren |
| --- | --- |

—

Das Insolvenzverfahren

EESTI

| — | Pankrotimenetlus |
| --- | --- |

—

Pankrotimenetlus

ΕΛΛΑΔΑ

| — | Η πτώχευση |
| --- | --- |

—

Η πτώχευση

| — | Η ειδική εκκαθάριση |
| --- | --- |

—

Η ειδική εκκαθάριση

| — | Η προσωρινή διαχείριση εταιρείας. Η διοίκηση και διαχείριση των πιστωτών |
| --- | --- |

—

Η προσωρινή διαχείριση εταιρείας. Η διοίκηση και διαχείριση των πιστωτών

| — | Η υπαγωγή επιχείρησης υπό επίτροπο με σκοπό τη σύναψη συμβιβασμού με τους πιστωτές |
| --- | --- |

—

Η υπαγωγή επιχείρησης υπό επίτροπο με σκοπό τη σύναψη συμβιβασμού με τους πιστωτές

ESPAÑA

| — | Concurso |
| --- | --- |

—

Concurso

FRANCE

| — | Sauvegarde |
| --- | --- |

—

Sauvegarde

| — | Redressement judiciaire |
| --- | --- |

—

Redressement judiciaire

| — | Liquidation judiciaire |
| --- | --- |

—

Liquidation judiciaire

IRELAND

| — | Compulsory winding-up by the court |
| --- | --- |

—

Compulsory winding-up by the court

| — | Bankruptcy |
| --- | --- |

—

Bankruptcy

| — | The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent |
| --- | --- |

—

The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent

| — | Winding-up in bankruptcy of partnerships |
| --- | --- |

—

Winding-up in bankruptcy of partnerships

| — | Creditors' voluntary winding-up (with confirmation of a court) |
| --- | --- |

—

Creditors' voluntary winding-up (with confirmation of a court)

| — | Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution |
| --- | --- |

—

Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution

| — | Company examinership |
| --- | --- |

—

Company examinership

ITALIA

| — | Fallimento |
| --- | --- |

—

Fallimento

| — | Concordato preventivo |
| --- | --- |

—

Concordato preventivo

| — | Liquidazione coatta amministrativa |
| --- | --- |

—

Liquidazione coatta amministrativa

| — | Amministrazione straordinaria |
| --- | --- |

—

Amministrazione straordinaria

ΚΥΠΡΟΣ

| — | Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο |
| --- | --- |

—

Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο

| — | Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος |
| --- | --- |

—

Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος

| — | Εκούσια εκκαθάριση από μέλη |
| --- | --- |

—

Εκούσια εκκαθάριση από μέλη

| — | Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου |
| --- | --- |

—

Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου

| — | Πτώχευση κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος |
| --- | --- |

—

Πτώχευση κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος

| — | Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα |
| --- | --- |

—

Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα

LATVIJA

| — | Bankrots |
| --- | --- |

—

Bankrots

| — | Izlīgums |
| --- | --- |

—

Izlīgums

| — | Sanācija |
| --- | --- |

—

Sanācija

LIETUVA

| — | įmonės restruktūrizavimo byla |
| --- | --- |

—

įmonės restruktūrizavimo byla

| — | įmonės bankroto byla |
| --- | --- |

—

įmonės bankroto byla

| — | įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka |
| --- | --- |

—

įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka

LUXEMBOURG

| — | Faillite |
| --- | --- |

—

Faillite

| — | Gestion contrôlée |
| --- | --- |

—

Gestion contrôlée

| — | Concordat préventif de faillite (par abandon d'actif) |
| --- | --- |

—

Concordat préventif de faillite (par abandon d'actif)

| — | Régime spécial de liquidation du notariat |
| --- | --- |

—

Régime spécial de liquidation du notariat

MAGYARORSZÁG

| — | Csődeljárás |
| --- | --- |

—

Csődeljárás

| — | Felszámolási eljárás |
| --- | --- |

—

Felszámolási eljárás

MALTA

| — | Xoljiment |
| --- | --- |

—

Xoljiment

| — | Amministrazzjoni |
| --- | --- |

—

Amministrazzjoni

| — | Stralċ volontarju mill-membri jew mill-kredituri |
| --- | --- |

—

Stralċ volontarju mill-membri jew mill-kredituri

| — | Stralċ mill-Qorti |
| --- | --- |

—

Stralċ mill-Qorti

| — | Falliment f'każ ta' negozjant |
| --- | --- |

—

Falliment f'każ ta' negozjant

NEDERLAND

| — | Het faillissement |
| --- | --- |

—

Het faillissement

| — | De surseance van betaling |
| --- | --- |

—

De surseance van betaling

| — | De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen |
| --- | --- |

—

De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen

ÖSTERREICH

| — | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren

| — | Das Ausgleichsverfahren |
| --- | --- |

—

Das Ausgleichsverfahren

POLSKA

| — | Postępowanie upadłościowe |
| --- | --- |

—

Postępowanie upadłościowe

| — | Postępowanie układowe |
| --- | --- |

—

Postępowanie układowe

| — | Upadłość obejmująca likwidację |
| --- | --- |

—

Upadłość obejmująca likwidację

| — | Upadłość z możliwością zawarcia układu |
| --- | --- |

—

Upadłość z możliwością zawarcia układu

PORTUGAL

| — | O processo de insolvência |
| --- | --- |

—

O processo de insolvência

| — | O processo de falência |
| --- | --- |

—

O processo de falência

| — | Os processos especiais de recuperação de empresa, ou seja:






  — | A concordata |
| --- | --- | --- |

—

Os processos especiais de recuperação de empresa, ou seja:

—

A concordata

| — | A reconstituição empresarial |
| --- | --- |

—

A reconstituição empresarial

| — | A reestruturação financeira |
| --- | --- |

—

A reestruturação financeira

| — | A gestão controlada |
| --- | --- |

—

A gestão controlada

SLOVENIJA

| — | Stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Stečajni postopek

| — | Skrajšani stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Skrajšani stečajni postopek

| — | Postopek prisilne poravnave |
| --- | --- |

—

Postopek prisilne poravnave

| — | Prisilna poravnava v stečaju |
| --- | --- |

—

Prisilna poravnava v stečaju

SLOVENSKO

| — | Konkurzné konanie |
| --- | --- |

—

Konkurzné konanie

| — | Reštrukturalizačné konanie |
| --- | --- |

—

Reštrukturalizačné konanie

SUOMI/FINLAND

| — | Konkurssi/konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurssi/konkurs

| — | Yrityssaneeraus/företagssanering |
| --- | --- |

—

Yrityssaneeraus/företagssanering

SVERIGE

| — | Konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurs

| — | Företagsrekonstruktion |
| --- | --- |

—

Företagsrekonstruktion

UNITED KINGDOM

| — | Winding-up by or subject to the supervision of the court |
| --- | --- |

—

Winding-up by or subject to the supervision of the court

| — | Creditors' voluntary winding-up (with confirmation by the court) |
| --- | --- |

—

Creditors' voluntary winding-up (with confirmation by the court)

| — | Administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court |
| --- | --- |

—

Administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court

| — | Voluntary arrangements under insolvency legislation |
| --- | --- |

—

Voluntary arrangements under insolvency legislation

| — | Bankruptcy or sequestration” |
| --- | --- |

—

Bankruptcy or sequestration”

---

MELLÉKLET

„B. MELLÉKLET

A 2. cikk c) pontjában említett felszámolási eljárások

BELGIË/BELGIQUE

| — | Het faillissement/La faillite |
| --- | --- |

—

Het faillissement/La faillite

| — | De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire |
| --- | --- |

—

De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire

| — | De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire |
| --- | --- |

—

De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire

ČESKÁ REPUBLIKA

| — | Konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurs

| — | Nucené vyrovnání |
| --- | --- |

—

Nucené vyrovnání

DEUTSCHLAND

| — | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren

| — | Das Gesamtvollstreckungsverfahren |
| --- | --- |

—

Das Gesamtvollstreckungsverfahren

| — | Das Insolvenzverfahren |
| --- | --- |

—

Das Insolvenzverfahren

EESTI

| — | Pankrotimenetlus |
| --- | --- |

—

Pankrotimenetlus

ΕΛΛΑΔΑ

| — | Η πτώχευση |
| --- | --- |

—

Η πτώχευση

| — | Η ειδική εκκαθάριση |
| --- | --- |

—

Η ειδική εκκαθάριση

ESPAÑA

| — | Concurso |
| --- | --- |

—

Concurso

FRANCE

| — | Liquidation judiciaire |
| --- | --- |

—

Liquidation judiciaire

IRELAND

| — | Compulsory winding-up |
| --- | --- |

—

Compulsory winding-up

| — | Bankruptcy |
| --- | --- |

—

Bankruptcy

| — | The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent |
| --- | --- |

—

The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent

| — | Winding-up in bankruptcy of partnerships |
| --- | --- |

—

Winding-up in bankruptcy of partnerships

| — | Creditors' voluntary winding-up (with confirmation of a court) |
| --- | --- |

—

Creditors' voluntary winding-up (with confirmation of a court)

| — | Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution |
| --- | --- |

—

Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution

ITALIA

| — | Fallimento |
| --- | --- |

—

Fallimento

| — | Liquidazione coatta amministrativa |
| --- | --- |

—

Liquidazione coatta amministrativa

| — | Concordato preventivo con cessione dei beni |
| --- | --- |

—

Concordato preventivo con cessione dei beni

ΚΥΠΡΟΣ

| — | Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο |
| --- | --- |

—

Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο

| — | Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου |
| --- | --- |

—

Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου

| — | Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές (με την επικύρωση του Δικαστηρίου) |
| --- | --- |

—

Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές (με την επικύρωση του Δικαστηρίου)

| — | Πτώχευση |
| --- | --- |

—

Πτώχευση

| — | Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα |
| --- | --- |

—

Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα

LATVIJA

| — | Bankrots |
| --- | --- |

—

Bankrots

LIETUVA

| — | įmonės bankroto byla |
| --- | --- |

—

įmonės bankroto byla

| — | įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka |
| --- | --- |

—

įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka

LUXEMBOURG

| — | Faillite |
| --- | --- |

—

Faillite

| — | Régime spécial de liquidation du notariat |
| --- | --- |

—

Régime spécial de liquidation du notariat

MAGYARORSZÁG

| — | Felszámolási eljárás |
| --- | --- |

—

Felszámolási eljárás

MALTA

| — | Stralċ volontarju |
| --- | --- |

—

Stralċ volontarju

| — | Stralċ mill-Qorti |
| --- | --- |

—

Stralċ mill-Qorti

| — | Falliment inkluż il-ħruġ ta' mandat ta' qbid mill-Kuratur f'każ ta' negozjant fallut |
| --- | --- |

—

Falliment inkluż il-ħruġ ta' mandat ta' qbid mill-Kuratur f'każ ta' negozjant fallut

NEDERLAND

| — | Het faillissement |
| --- | --- |

—

Het faillissement

| — | De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen |
| --- | --- |

—

De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen

ÖSTERREICH

| — | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren

POLSKA

| — | Postępowanie upadłościowe |
| --- | --- |

—

Postępowanie upadłościowe

| — | Upadłość obejmująca likwidację |
| --- | --- |

—

Upadłość obejmująca likwidację

PORTUGAL

| — | O processo de insolvência |
| --- | --- |

—

O processo de insolvência

| — | O processo de falência |
| --- | --- |

—

O processo de falência

SLOVENIJA

| — | Stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Stečajni postopek

| — | Skrajšani stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Skrajšani stečajni postopek

SLOVENSKO

| — | Konkurzné konanie |
| --- | --- |

—

Konkurzné konanie

SUOMI/FINLAND

| — | Konkurssi/konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurssi/konkurs

SVERIGE

| — | Konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurs

UNITED KINGDOM

| — | Winding-up by or subject to the supervision of the court |
| --- | --- |

—

Winding-up by or subject to the supervision of the court

| — | Winding-up through administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court |
| --- | --- |

—

Winding-up through administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court

| — | Creditors' voluntary winding-up (with confirmation by the court) |
| --- | --- |

—

Creditors' voluntary winding-up (with confirmation by the court)

| — | Bankruptcy or sequestration” |
| --- | --- |

—

Bankruptcy or sequestration”

---

III. MELLÉKLET

„C. MELLÉKLET

A 2. cikk b) pontjában említett felszámolók

BELGIË/BELGIQUE

| — | De curator/Le curateur |
| --- | --- |

—

De curator/Le curateur

| — | De commissaris inzake opschorting/Le commissaire au sursis |
| --- | --- |

—

De commissaris inzake opschorting/Le commissaire au sursis

| — | De schuldbemiddelaar/Le médiateur de dettes |
| --- | --- |

—

De schuldbemiddelaar/Le médiateur de dettes

| — | De vereffenaar/Le liquidateur |
| --- | --- |

—

De vereffenaar/Le liquidateur

| — | De voorlopige bewindvoerder/L’administrateur provisoire |
| --- | --- |

—

De voorlopige bewindvoerder/L’administrateur provisoire

ČESKÁ REPUBLIKA

| — | Správce podstaty |
| --- | --- |

—

Správce podstaty

| — | Předběžný správce |
| --- | --- |

—

Předběžný správce

| — | Vyrovnací správce |
| --- | --- |

—

Vyrovnací správce

| — | Zvláštní správce |
| --- | --- |

—

Zvláštní správce

| — | Zástupce správce |
| --- | --- |

—

Zástupce správce

DEUTSCHLAND

| — | Konkursverwalter |
| --- | --- |

—

Konkursverwalter

| — | Vergleichsverwalter |
| --- | --- |

—

Vergleichsverwalter

| — | Sachwalter (nach der Vergleichsordnung) |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Vergleichsordnung)

| — | Verwalter |
| --- | --- |

—

Verwalter

| — | Insolvenzverwalter |
| --- | --- |

—

Insolvenzverwalter

| — | Sachwalter (nach der Insolvenzordnung) |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Insolvenzordnung)

| — | Treuhänder |
| --- | --- |

—

Treuhänder

| — | Vorläufiger Insolvenzverwalter |
| --- | --- |

—

Vorläufiger Insolvenzverwalter

EESTI

| — | Pankrotihaldur |
| --- | --- |

—

Pankrotihaldur

| — | Ajutine pankrotihaldur |
| --- | --- |

—

Ajutine pankrotihaldur

| — | Usaldusisik |
| --- | --- |

—

Usaldusisik

ΕΛΛΑΔΑ

| — | Ο σύνδικος |
| --- | --- |

—

Ο σύνδικος

| — | Ο προσωρινός διαχειριστής. Η διοικούσα επιτροπή των πιστωτών |
| --- | --- |

—

Ο προσωρινός διαχειριστής. Η διοικούσα επιτροπή των πιστωτών

| — | Ο ειδικός εκκαθαριστής |
| --- | --- |

—

Ο ειδικός εκκαθαριστής

| — | Ο επίτροπος |
| --- | --- |

—

Ο επίτροπος

ESPAÑA

| — | Administradores concursales |
| --- | --- |

—

Administradores concursales

FRANCE

| — | Mandataire judiciaire |
| --- | --- |

—

Mandataire judiciaire

| — | Liquidateur |
| --- | --- |

—

Liquidateur

| — | Administrateur judiciaire |
| --- | --- |

—

Administrateur judiciaire

| — | Commissaire à l'exécution du plan |
| --- | --- |

—

Commissaire à l'exécution du plan

IRELAND

| — | Liquidator |
| --- | --- |

—

Liquidator

| — | Official Assignee |
| --- | --- |

—

Official Assignee

| — | Trustee in bankruptcy |
| --- | --- |

—

Trustee in bankruptcy

| — | Provisional liquidator |
| --- | --- |

—

Provisional liquidator

| — | Examiner |
| --- | --- |

—

Examiner

ITALIA

| — | Curatore |
| --- | --- |

—

Curatore

| — | Commissario |
| --- | --- |

—

Commissario

| — | Liquidatore giudiziale |
| --- | --- |

—

Liquidatore giudiziale

ΚΥΠΡΟΣ

| — | Εκκαθαριστής και προσωρινός εκκαθαριστής |
| --- | --- |

—

Εκκαθαριστής και προσωρινός εκκαθαριστής

| — | Επίσημος παραλήπτης |
| --- | --- |

—

Επίσημος παραλήπτης

| — | Διαχειριστής της πτώχευσης |
| --- | --- |

—

Διαχειριστής της πτώχευσης

| — | Εξεταστής |
| --- | --- |

—

Εξεταστής

LATVIJA

| — | Maksātnespējas procesa administrators |
| --- | --- |

—

Maksātnespējas procesa administrators

LIETUVA

| — | Bankrutuojančių įmonių administratorius |
| --- | --- |

—

Bankrutuojančių įmonių administratorius

| — | Restruktūrizuojamų įmonių administratorius |
| --- | --- |

—

Restruktūrizuojamų įmonių administratorius

LUXEMBOURG

| — | Le curateur |
| --- | --- |

—

Le curateur

| — | Le commissaire |
| --- | --- |

—

Le commissaire

| — | Le liquidateur |
| --- | --- |

—

Le liquidateur

| — | Le conseil de gérance de la section d'assainissement du notariat |
| --- | --- |

—

Le conseil de gérance de la section d'assainissement du notariat

MAGYARORSZÁG

| — | Vagyonfelügyelő |
| --- | --- |

—

Vagyonfelügyelő

| — | Felszámoló |
| --- | --- |

—

Felszámoló

MALTA

| — | Amministratur Proviżorju |
| --- | --- |

—

Amministratur Proviżorju

| — | Riċevitur Uffiċjali |
| --- | --- |

—

Riċevitur Uffiċjali

| — | Stralċjarju |
| --- | --- |

—

Stralċjarju

| — | Manager Speċjali |
| --- | --- |

—

Manager Speċjali

| — | Kuraturi f'każ ta' proċeduri ta' falliment |
| --- | --- |

—

Kuraturi f'każ ta' proċeduri ta' falliment

NEDERLAND

| — | De curator in het faillissement |
| --- | --- |

—

De curator in het faillissement

| — | De bewindvoerder in de surseance van betaling |
| --- | --- |

—

De bewindvoerder in de surseance van betaling

| — | De bewindvoerder in de schuldsaneringsregeling natuurlijke personen |
| --- | --- |

—

De bewindvoerder in de schuldsaneringsregeling natuurlijke personen

ÖSTERREICH

| — | Masseverwalter |
| --- | --- |

—

Masseverwalter

| — | Ausgleichsverwalter |
| --- | --- |

—

Ausgleichsverwalter

| — | Sachwalter |
| --- | --- |

—

Sachwalter

| — | Treuhänder |
| --- | --- |

—

Treuhänder

| — | Besondere Verwalter |
| --- | --- |

—

Besondere Verwalter

| — | Konkursgericht |
| --- | --- |

—

Konkursgericht

POLSKA

| — | Syndyk |
| --- | --- |

—

Syndyk

| — | Nadzorca sądowy |
| --- | --- |

—

Nadzorca sądowy

| — | Zarządca |
| --- | --- |

—

Zarządca

PORTUGAL

| — | Administrador da insolvência |
| --- | --- |

—

Administrador da insolvência

| — | Gestor judicial |
| --- | --- |

—

Gestor judicial

| — | Liquidatário judicial |
| --- | --- |

—

Liquidatário judicial

| — | Comissão de credores |
| --- | --- |

—

Comissão de credores

SLOVENIJA

| — | Upravitelj prisilne poravnave |
| --- | --- |

—

Upravitelj prisilne poravnave

| — | Stečajni upravitelj |
| --- | --- |

—

Stečajni upravitelj

| — | Sodišče, pristojno za postopek prisilne poravnave |
| --- | --- |

—

Sodišče, pristojno za postopek prisilne poravnave

| — | Sodišče, pristojno za stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Sodišče, pristojno za stečajni postopek

SLOVENSKO

| — | Predbežný správca |
| --- | --- |

—

Predbežný správca

| — | Správca |
| --- | --- |

—

Správca

SUOMI/FINLAND

| — | Pesänhoitaja/boförvaltare |
| --- | --- |

—

Pesänhoitaja/boförvaltare

| — | Selvittäjä/utredare |
| --- | --- |

—

Selvittäjä/utredare

SVERIGE

| — | Förvaltare |
| --- | --- |

—

Förvaltare

| — | God man |
| --- | --- |

—

God man

| — | Rekonstruktör |
| --- | --- |

—

Rekonstruktör

UNITED KINGDOM

| — | Liquidator |
| --- | --- |

—

Liquidator

| — | Supervisor of a voluntary arrangement |
| --- | --- |

—

Supervisor of a voluntary arrangement

| — | Administrator |
| --- | --- |

—

Administrator

| — | Official receiver |
| --- | --- |

—

Official receiver

| — | Trustee |
| --- | --- |

—

Trustee

| — | Provisional liquidator |
| --- | --- |

—

Provisional liquidator

| — | Judicial factor” |
| --- | --- |

—

Judicial factor”

---

| 6.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 121/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 121/14

---

A TANÁCS 695/2006/EK RENDELETE

(2006. május 5.)

a Pakisztánból származó pamutféle ágyneműk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 397/2004/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   A korábbi vizsgálat

| (1) | A 397/2004/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: a végleges rendelet) a Tanács 13,1 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Pakisztánból származó, fehérített, festett vagy nyomott, tiszta vagy műszállal vagy lennel kevert (a len nem meghatározó összetevő) pamutfonalból készült ágyneműk behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A 397/2004/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: a végleges rendelet) a Tanács 13,1 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Pakisztánból származó, fehérített, festett vagy nyomott, tiszta vagy műszállal vagy lennel kevert (a len nem meghatározó összetevő) pamutfonalból készült ágyneműk behozatalára.

| (2) | Ezt az intézkedést a hozzáférhető adatok alapján rendelték el, mivel lehetetlen volt a helyszínen ellenőrizni a mintának kiválasztott hat vállalat által a kérdőívben feltüntetett, meglehetősen valószerűtlen számadatokat, mégpedig a következő körülmények miatt. A második vállalat ellenőrzése során a Bizottság halálos fenyegetést tartalmazó névtelen levelet kapott, amelyet személyesen az ellenőrzéseket végző tisztviselőknek címeztek. Tekintettel a levél különleges, személyes természetére, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ellenőrzések végrehajtásához szükséges feltételek hiányoznak, és ezek a körülmények jelentősen akadályozzák a vizsgálatot. Következésképpen az ellenőrző látogatásokat meg kellett szakítani. |
| --- | --- |

(2)

Ezt az intézkedést a hozzáférhető adatok alapján rendelték el, mivel lehetetlen volt a helyszínen ellenőrizni a mintának kiválasztott hat vállalat által a kérdőívben feltüntetett, meglehetősen valószerűtlen számadatokat, mégpedig a következő körülmények miatt. A második vállalat ellenőrzése során a Bizottság halálos fenyegetést tartalmazó névtelen levelet kapott, amelyet személyesen az ellenőrzéseket végző tisztviselőknek címeztek. Tekintettel a levél különleges, személyes természetére, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ellenőrzések végrehajtásához szükséges feltételek hiányoznak, és ezek a körülmények jelentősen akadályozzák a vizsgálatot. Következésképpen az ellenőrző látogatásokat meg kellett szakítani.

| (3) | A dömpingellenes intézkedések elrendelését követő időszakban a Bizottsághoz elegendő olyan tartalmú információ érkezett, amely szerint a biztonságot érintő körülmények megváltoztak, azaz az ellenőrző látogatások elvégzését gátló akadályokat megszüntették. E körülmények között a Bizottság úgy határozott, hogy dömpingre korlátozott, időközi felülvizsgálatot indít annak érdekében, hogy a megállapításokat azon adatok alapján vizsgálja felül, amelyek teljes mértékben igazolásra találtak, és jobban tükrözik a pakisztáni exportőrök helyzetét. |
| --- | --- |

(3)

A dömpingellenes intézkedések elrendelését követő időszakban a Bizottsághoz elegendő olyan tartalmú információ érkezett, amely szerint a biztonságot érintő körülmények megváltoztak, azaz az ellenőrző látogatások elvégzését gátló akadályokat megszüntették. E körülmények között a Bizottság úgy határozott, hogy dömpingre korlátozott, időközi felülvizsgálatot indít annak érdekében, hogy a megállapításokat azon adatok alapján vizsgálja felül, amelyek teljes mértékben igazolásra találtak, és jobban tükrözik a pakisztáni exportőrök helyzetét.

2.   A vizsgálat megkezdése

| (4) | A Bizottság 2004. augusztus 3-án, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően bejelentette (3) a végleges rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedések dömpingre korlátozott, hivatalból indított, részleges időközi felülvizsgálatának az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően történő megkezdését. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2004. augusztus 3-án, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően bejelentette (3) a végleges rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedések dömpingre korlátozott, hivatalból indított, részleges időközi felülvizsgálatának az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően történő megkezdését.

| (5) | A Bizottság hivatalosan értesítette az ismert érintett exportáló termelőket és importőröket, valamint szövetségeiket, a pakisztáni hatóságokat és a közösségi termelők szövetségeit a vizsgálat megkezdéséről. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy álláspontjukat a felülvizsgálat megkezdéséről szóló értesítésben megadott határidőn belül írásban kifejtsék és meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság hivatalosan értesítette az ismert érintett exportáló termelőket és importőröket, valamint szövetségeiket, a pakisztáni hatóságokat és a közösségi termelők szövetségeit a vizsgálat megkezdéséről. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy álláspontjukat a felülvizsgálat megkezdéséről szóló értesítésben megadott határidőn belül írásban kifejtsék és meghallgatást kérjenek.

| (6) | Sok exportáló termelő és a Pakistan Bedwear Exporters Association – a számos pakisztáni ágyneműgyártói szövetség egyike –, továbbá a közösségi termelők szövetsége (az Eurocoton), amely az eredeti vizsgálat panaszosa volt, nyújtott be írásos észrevételt. A megadott határidőn belül meghallgatását kérelmező és annak szükségességét bizonyító valamennyi fél lehetőséget kapott a meghallgatásra. |
| --- | --- |

(6)

Sok exportáló termelő és a Pakistan Bedwear Exporters Association – a számos pakisztáni ágyneműgyártói szövetség egyike –, továbbá a közösségi termelők szövetsége (az Eurocoton), amely az eredeti vizsgálat panaszosa volt, nyújtott be írásos észrevételt. A megadott határidőn belül meghallgatását kérelmező és annak szükségességét bizonyító valamennyi fél lehetőséget kapott a meghallgatásra.

3.   Mintavétel

| (7) | Tekintettel az eljárásban részt vevő exportáló termelők és importőrök nagy számára, a felülvizsgálat megkezdéséről szóló értesítésben említésre került, hogy szükség lehet mintavétel alkalmazására az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel az eljárásban részt vevő exportáló termelők és importőrök nagy számára, a felülvizsgálat megkezdéséről szóló értesítésben említésre került, hogy szükség lehet mintavétel alkalmazására az alaprendelet 17. cikkének megfelelően.

| (8) | Annak érdekében, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára, hogy határozzon a mintavétel szükségességéről, valamint – ha szükséges – kiválaszthassa a mintát, az exportáló termelőket, az importőröket és a nevükben eljáró képviselőiket felhívták arra, hogy a Bizottsággal való kapcsolatfelvétel útján jelentkezzenek, és a felülvizsgálat megkezdéséről szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően, a közzétételt követő 15 napon belül nyújtsák be az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeikre vonatkozó alapvető információkat. A pakisztáni hatóságokkal és a termelők/exportőrök azon szövetségével, amely a felhívásra jelentkezett, a Bizottság úgyszintén konzultációt folytatott az exportőri minta kiválasztása kérdésében. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára, hogy határozzon a mintavétel szükségességéről, valamint – ha szükséges – kiválaszthassa a mintát, az exportáló termelőket, az importőröket és a nevükben eljáró képviselőiket felhívták arra, hogy a Bizottsággal való kapcsolatfelvétel útján jelentkezzenek, és a felülvizsgálat megkezdéséről szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően, a közzétételt követő 15 napon belül nyújtsák be az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeikre vonatkozó alapvető információkat. A pakisztáni hatóságokkal és a termelők/exportőrök azon szövetségével, amely a felhívásra jelentkezett, a Bizottság úgyszintén konzultációt folytatott az exportőri minta kiválasztása kérdésében.

| (9) | A benyújtott információ megvizsgálása után úgy határoztak, hogy mintavételre csak az exportőrök tekintetében van szükség. A határidő leteltéig összesen 110 vállalat válaszolt a mintavételi kérdőívekre és küldte meg a kívánt információkat. Mindazonáltal e vállalatok közül 11 nem állította elő, és nem is exportálta az érintett terméket, és ennélfogva nem lehetett őket a vizsgálatban érdekelt feleknek tekinteni. Továbbá egy vállalat csak részben működött együtt, mivel a termelési mennyiségre vonatkozóan semmiféle információval nem szolgált. Összesen 98 vállalatot tekintettek együttműködő vállalatnak. |
| --- | --- |

(9)

A benyújtott információ megvizsgálása után úgy határoztak, hogy mintavételre csak az exportőrök tekintetében van szükség. A határidő leteltéig összesen 110 vállalat válaszolt a mintavételi kérdőívekre és küldte meg a kívánt információkat. Mindazonáltal e vállalatok közül 11 nem állította elő, és nem is exportálta az érintett terméket, és ennélfogva nem lehetett őket a vizsgálatban érdekelt feleknek tekinteni. Továbbá egy vállalat csak részben működött együtt, mivel a termelési mennyiségre vonatkozóan semmiféle információval nem szolgált. Összesen 98 vállalatot tekintettek együttműködő vállalatnak.

| (10) | A mintát az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban választották ki a Pakisztánból a Közösségbe irányuló export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még valószínűleg alaposan meg lehetett vizsgálni. |
| --- | --- |

(10)

A mintát az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban választották ki a Pakisztánból a Közösségbe irányuló export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még valószínűleg alaposan meg lehetett vizsgálni.

| (11) | A Bizottság tájékoztatta a pakisztáni hatóságokat és a termelők/exportőrök szövetségeit arról a szándékáról, amely szerint mintának a Közösségbe irányuló pakisztáni export 31 %-át képviselő nyolc vállalatot választja ki. A pakisztáni hatóságok és az exportőrök egyik szövetsége azonban ellenezte a javaslatot, és azt kérte, hogy a mintát hat vállalatra korlátozzák, vagyis ugyanazt a mintát ellenőrizzék, amelyet a korábbi vizsgálatban. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság tájékoztatta a pakisztáni hatóságokat és a termelők/exportőrök szövetségeit arról a szándékáról, amely szerint mintának a Közösségbe irányuló pakisztáni export 31 %-át képviselő nyolc vállalatot választja ki. A pakisztáni hatóságok és az exportőrök egyik szövetsége azonban ellenezte a javaslatot, és azt kérte, hogy a mintát hat vállalatra korlátozzák, vagyis ugyanazt a mintát ellenőrizzék, amelyet a korábbi vizsgálatban.

| (12) | Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, e konzultációt követően a Bizottság végül is úgy határozott, hogy a minta lehető legnagyobb reprezentativitása érdekében nyolc vállalatot indokolt belevenni a mintába, mivel i. így – a hazai értékesítésben is részt vevő vállalatok bevonásával – nagyobb exportmennyiséget lehet lefedni; valamint ii. a rendelkezésre álló időn belül e nyolc vállalat vizsgálatát el lehetett végezni. |
| --- | --- |

(12)

Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, e konzultációt követően a Bizottság végül is úgy határozott, hogy a minta lehető legnagyobb reprezentativitása érdekében nyolc vállalatot indokolt belevenni a mintába, mivel i. így – a hazai értékesítésben is részt vevő vállalatok bevonásával – nagyobb exportmennyiséget lehet lefedni; valamint ii. a rendelkezésre álló időn belül e nyolc vállalat vizsgálatát el lehetett végezni.

4.   Egyedi vizsgálat

| (13) | Huszonkét olyan vállalat nyújtott be egyedi dömpingkülönbözet megállapítására irányuló kérelmet, amelyet nem választottak ki a mintába. Mindazonáltal a kérelmek nagy számára és a megvizsgálandó információ jelentős mennyiségére való tekintettel (többek között a vizsgált terméktípusok nagy száma miatt), arra a következtetésre jutottak, hogy az ilyen egyedi vizsgálatok indokolatlanul nagy terhet jelentenének az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése értelmében, és megakadályoznák a vizsgálat határidőn belüli befejezését. Az egyéni dömpingkülönbözetek meghatározására irányuló kérelmeket ezért nem vették figyelembe. |
| --- | --- |

(13)

Huszonkét olyan vállalat nyújtott be egyedi dömpingkülönbözet megállapítására irányuló kérelmet, amelyet nem választottak ki a mintába. Mindazonáltal a kérelmek nagy számára és a megvizsgálandó információ jelentős mennyiségére való tekintettel (többek között a vizsgált terméktípusok nagy száma miatt), arra a következtetésre jutottak, hogy az ilyen egyedi vizsgálatok indokolatlanul nagy terhet jelentenének az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése értelmében, és megakadályoznák a vizsgálat határidőn belüli befejezését. Az egyéni dömpingkülönbözetek meghatározására irányuló kérelmeket ezért nem vették figyelembe.

5.   A vizsgálat

| (14) | A Bizottság kérdőíveket küldött a kiválasztott vállalatoknak. A kérdőívre a mintának kiválasztott mind a nyolc exportáló termelő válaszolt. A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden információt, amelyet a vizsgálat céljából szükségesnek ítélt. Mindazonáltal a különleges biztonsági megkötések miatt úgy határoztak, hogy nem hajtják végre a vállalatok telephelyein az ellenőrző látogatásokat. Ehelyett a benyújtott adatok ellenőrzésére egy harmadik országban került sor, ebben az esetben az Egyesült Arab Emírségekben (a továbbiakban: az EAE), mégpedig oly módon, hogy a vizsgált vállalatok székhelyeivel távközlési rendszerek útján tartották a kapcsolatot. Ez lehetővé tette, hogy átviteli késedelem nélkül hozzájussanak bármilyen kívánt dokumentumhoz. A következő vállalatok által szolgáltatott adatot ellenőrizték: | Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karacsi, |
| --- | --- | --- |

(14)

A Bizottság kérdőíveket küldött a kiválasztott vállalatoknak. A kérdőívre a mintának kiválasztott mind a nyolc exportáló termelő válaszolt. A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden információt, amelyet a vizsgálat céljából szükségesnek ítélt. Mindazonáltal a különleges biztonsági megkötések miatt úgy határoztak, hogy nem hajtják végre a vállalatok telephelyein az ellenőrző látogatásokat. Ehelyett a benyújtott adatok ellenőrzésére egy harmadik országban került sor, ebben az esetben az Egyesült Arab Emírségekben (a továbbiakban: az EAE), mégpedig oly módon, hogy a vizsgált vállalatok székhelyeivel távközlési rendszerek útján tartották a kapcsolatot. Ez lehetővé tette, hogy átviteli késedelem nélkül hozzájussanak bármilyen kívánt dokumentumhoz. A következő vállalatok által szolgáltatott adatot ellenőrizték:

Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karacsi,

| | Al-Abid Silk Mills Ltd, Karacsi, |
| --- | --- |

Al-Abid Silk Mills Ltd, Karacsi,

| | Yunus Textile Mills, Karacsi, |
| --- | --- |

Yunus Textile Mills, Karacsi,

| | Chenab Limited, Faisalabad, |
| --- | --- |

Chenab Limited, Faisalabad,

| | Nishat Mills Limited, Faisalabad, |
| --- | --- |

Nishat Mills Limited, Faisalabad,

| | Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd, Karacsi, |
| --- | --- |

Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd, Karacsi,

| | Lucky Textile Mills, Karacsi, |
| --- | --- |

Lucky Textile Mills, Karacsi,

| | Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karacsi. |
| --- | --- |

Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karacsi.

| (15) | A Közösség gazdasági ágazata arra figyelmeztetett, hogy a vizsgálatot már be kellett volna fejezni, mivel Pakisztánban a helyzet a biztonságot illetően nem változott. Következésképpen az EAE-ben nem kellett volna ellenőrző látogatást tenni. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az e látogatások során szolgáltatott információ elegendő volt a dömping szintjének megállapításához. Mindazonáltal a Közösség gazdasági ágazata által tett észrevételeket figyelembe vették a megváltozott körülmények tartós jellegének értékelésénél, amint az a (64) preambulumbekezdésben áll. |
| --- | --- |

(15)

A Közösség gazdasági ágazata arra figyelmeztetett, hogy a vizsgálatot már be kellett volna fejezni, mivel Pakisztánban a helyzet a biztonságot illetően nem változott. Következésképpen az EAE-ben nem kellett volna ellenőrző látogatást tenni. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az e látogatások során szolgáltatott információ elegendő volt a dömping szintjének megállapításához. Mindazonáltal a Közösség gazdasági ágazata által tett észrevételeket figyelembe vették a megváltozott körülmények tartós jellegének értékelésénél, amint az a (64) preambulumbekezdésben áll.

| (16) | A vizsgálati időszak (a továbbiakban: a VI) a 2003. április 1. és 2004. március 31. közötti időszakot fedte le. |
| --- | --- |

(16)

A vizsgálati időszak (a továbbiakban: a VI) a 2003. április 1. és 2004. március 31. közötti időszakot fedte le.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Az érintett termék

| (17) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat által érintett termékkel, azaz a Pakisztánból származó, fehérített, festett vagy nyomott, tiszta vagy műszállal vagy lennel kevert (a len nem meghatározó összetevő) pamutfonalból készült ágyneművel, amelyet jelenleg az ex 6302 21 00 (6302210081 és 6302210089 TARIC-kód), ex 6302 22 90 (6302229019 TARIC-kód), 6302 31 00 (6302310090 TARIC-kód) és ex 6302 32 90 (6302329019 TARIC-kód) KN-kód alá sorolnak (a továbbiakban: az érintett termék). Az ágynemű tartalmazza a lepedőt (hagyományos vagy gumírozott), valamint a paplan- és a párnahuzatot, értékesítésre külön vagy garnitúrába csomagolva. |
| --- | --- |

(17)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat által érintett termékkel, azaz a Pakisztánból származó, fehérített, festett vagy nyomott, tiszta vagy műszállal vagy lennel kevert (a len nem meghatározó összetevő) pamutfonalból készült ágyneművel, amelyet jelenleg az ex 6302 21 00 (6302210081 és 6302210089 TARIC-kód), ex 6302 22 90 (6302229019 TARIC-kód), 6302 31 00 (6302310090 TARIC-kód) és ex 6302 32 90 (6302329019 TARIC-kód) KN-kód alá sorolnak (a továbbiakban: az érintett termék). Az ágynemű tartalmazza a lepedőt (hagyományos vagy gumírozott), valamint a paplan- és a párnahuzatot, értékesítésre külön vagy garnitúrába csomagolva.

| (18) | Az ágynemű gyártásához használt, pamutféle fonalból készült szöveteket két számpárral jelölik. Az első számpár a felhasznált láncfonal mennyiségét (vagy tömegét), illetve a felhasznált vetülékfonal mennyiségét (vagy tömegét) jelöli. A második számpár a láncfonal, illetve a vetülékfonal egy centiméterre vagy egy hüvelykre (2,54 cm) eső kötéseinek számát jelöli. |
| --- | --- |

(18)

Az ágynemű gyártásához használt, pamutféle fonalból készült szöveteket két számpárral jelölik. Az első számpár a felhasznált láncfonal mennyiségét (vagy tömegét), illetve a felhasznált vetülékfonal mennyiségét (vagy tömegét) jelöli. A második számpár a láncfonal, illetve a vetülékfonal egy centiméterre vagy egy hüvelykre (2,54 cm) eső kötéseinek számát jelöli.

| (19) | A szövetet fehérítik, festik vagy nyomással készítik. Ezután kiszabják és különböző méretű hagyományos vagy gumírozott lepedőt, valamint paplan- és párnahuzatot varrnak belőle. A végterméket külön vagy garnitúrába csomagolják értékesítésre. |
| --- | --- |

(19)

A szövetet fehérítik, festik vagy nyomással készítik. Ezután kiszabják és különböző méretű hagyományos vagy gumírozott lepedőt, valamint paplan- és párnahuzatot varrnak belőle. A végterméket külön vagy garnitúrába csomagolják értékesítésre.

| (20) | A különböző szövési és kezelési módok, a kiszerelés, a méret, valamint a csomagolás stb. következtében kialakuló különböző lehetséges termékfajták ellenére, e felülvizsgálat céljából valamennyi termék egy csoportba tartozik, mivel azonos fizikai jellemzőkkel rendelkeznek és alapvetően ugyanarra a célra használatosak. |
| --- | --- |

(20)

A különböző szövési és kezelési módok, a kiszerelés, a méret, valamint a csomagolás stb. következtében kialakuló különböző lehetséges termékfajták ellenére, e felülvizsgálat céljából valamennyi termék egy csoportba tartozik, mivel azonos fizikai jellemzőkkel rendelkeznek és alapvetően ugyanarra a célra használatosak.

| (21) | E fogalommeghatározást számos együttműködő exportőr vitatta, akik állításaikat azonban semmiféle módon nem igazolták, és amelyeket így elutasítottak. |
| --- | --- |

(21)

E fogalommeghatározást számos együttműködő exportőr vitatta, akik állításaikat azonban semmiféle módon nem igazolták, és amelyeket így elutasítottak.

2.   A hasonló termék

| (22) | Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan úgy találták, hogy az érintett termék és a Pakisztánban gyártott és a pakisztáni piacon értékesített pamutféle ágyneműk azonos alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkeznek és alapvetően ugyanarra a célra használatosak. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(22)

Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan úgy találták, hogy az érintett termék és a Pakisztánban gyártott és a pakisztáni piacon értékesített pamutféle ágyneműk azonos alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkeznek és alapvetően ugyanarra a célra használatosak. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

| (23) | Számos együttműködő exportőr állította, hogy az érintett termék és a pakisztáni hazai piacon értékesített ágyneműk eltérő termékek voltak, mivel alapvető fizikai és technikai jellemzőik és alkalmazásuk nem megegyező. Mindazonáltal ezen állítások alátámasztására semmiféle bizonyítékot nem nyújtottak be, ennélfogva el kellett azokat utasítani. |
| --- | --- |

(23)

Számos együttműködő exportőr állította, hogy az érintett termék és a pakisztáni hazai piacon értékesített ágyneműk eltérő termékek voltak, mivel alapvető fizikai és technikai jellemzőik és alkalmazásuk nem megegyező. Mindazonáltal ezen állítások alátámasztására semmiféle bizonyítékot nem nyújtottak be, ennélfogva el kellett azokat utasítani.

C.   A DÖMPING

1.   A rendes érték

| (24) | A rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének megfelelően számították ki. Ennélfogva először is megállapították minden egyes mintának kiválasztott exportáló termelő esetében, hogy nála a hasonló termék teljes hazai értékesítése reprezentatív volt-e, összehasonlítva az érintett termék általa végzett, a Közösségbe irányuló teljes exportértékesítésével. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének első mondatával összhangban a hasonló termék hazai értékesítését a mintának kiválasztott egyik vállalatnál találták reprezentatívnak, mivel ennél a vállalatnál a hazai értékesítés mennyisége 5 %-kal meghaladta a Közösség felé történő teljes exportértékesítésének mennyiségét. |
| --- | --- |

(24)

A rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének megfelelően számították ki. Ennélfogva először is megállapították minden egyes mintának kiválasztott exportáló termelő esetében, hogy nála a hasonló termék teljes hazai értékesítése reprezentatív volt-e, összehasonlítva az érintett termék általa végzett, a Közösségbe irányuló teljes exportértékesítésével. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének első mondatával összhangban a hasonló termék hazai értékesítését a mintának kiválasztott egyik vállalatnál találták reprezentatívnak, mivel ennél a vállalatnál a hazai értékesítés mennyisége 5 %-kal meghaladta a Közösség felé történő teljes exportértékesítésének mennyiségét.

| (25) | A fent említett, az exportértékesítési mennyiségeit 5 %-kal meghaladó reprezentatív hazai értékesítéssel jellemezhető exportőrön kívül a mintában szerepelt még három olyan exportőr, akik szintén értékesítették az érintett terméket a hazai piacon, de ez a mennyiség az érintett termék Közösségbe kivitt értékesítési mennyiségének mindössze 2,2 %, 0,5 %, illetve 0,2 %-át tette ki. Miután alaposan megvizsgálták a hazai piac és a kérdéses vállalatok értékesítési szervezetének jellemzőit, végül arra a következtetésre jutottak, hogy ezen értékesítések elhanyagolhatóak voltak, és az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében nem lehet őket reprezentatívnak tekinteni. |
| --- | --- |

(25)

A fent említett, az exportértékesítési mennyiségeit 5 %-kal meghaladó reprezentatív hazai értékesítéssel jellemezhető exportőrön kívül a mintában szerepelt még három olyan exportőr, akik szintén értékesítették az érintett terméket a hazai piacon, de ez a mennyiség az érintett termék Közösségbe kivitt értékesítési mennyiségének mindössze 2,2 %, 0,5 %, illetve 0,2 %-át tette ki. Miután alaposan megvizsgálták a hazai piac és a kérdéses vállalatok értékesítési szervezetének jellemzőit, végül arra a következtetésre jutottak, hogy ezen értékesítések elhanyagolhatóak voltak, és az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében nem lehet őket reprezentatívnak tekinteni.

| (26) | Az általában reprezentatív hazai értékesítéssel jellemezhető exportáló termelő esetében azt is megvizsgálták, hogy a hazai piacon általa értékesített ágyneműk típusai vajon azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak-e a közösségi exportra értékesített típusokkal. Egy terméktípus hazai eladásait akkor tekintették kellőképpen reprezentatívnak, ha e terméktípusnak a VI alatt a hazai piacon független vevők számára eladott mennyisége legalább 5 %-át képviselte a közösségi kivitelre eladott azonos és közvetlenül összehasonlítható terméktípus teljes mennyiségének. |
| --- | --- |

(26)

Az általában reprezentatív hazai értékesítéssel jellemezhető exportáló termelő esetében azt is megvizsgálták, hogy a hazai piacon általa értékesített ágyneműk típusai vajon azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak-e a közösségi exportra értékesített típusokkal. Egy terméktípus hazai eladásait akkor tekintették kellőképpen reprezentatívnak, ha e terméktípusnak a VI alatt a hazai piacon független vevők számára eladott mennyisége legalább 5 %-át képviselte a közösségi kivitelre eladott azonos és közvetlenül összehasonlítható terméktípus teljes mennyiségének.

| (27) | Ezt követően megvizsgálták, hogy a vállalat hazai eladásait a rendes kereskedelmi forgalom keretén belülinek lehet-e tekinteni. Azon terméktípusoknál, amelyeknél a típus súlyozott átlagára megegyezett vagy meghaladta az előállítási költséget, a rendes értéket a típus összes hazai eladásáért ténylegesen megfizetett súlyozott átlagár alapján állapították meg, tekintet nélkül arra, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e. Azon terméktípusoknál, amelyeknél a típus súlyozott átlagára az előállítási költség alatt volt, úgy tekintették, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban kell megállapítani. |
| --- | --- |

(27)

Ezt követően megvizsgálták, hogy a vállalat hazai eladásait a rendes kereskedelmi forgalom keretén belülinek lehet-e tekinteni. Azon terméktípusoknál, amelyeknél a típus súlyozott átlagára megegyezett vagy meghaladta az előállítási költséget, a rendes értéket a típus összes hazai eladásáért ténylegesen megfizetett súlyozott átlagár alapján állapították meg, tekintet nélkül arra, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e. Azon terméktípusoknál, amelyeknél a típus súlyozott átlagára az előállítási költség alatt volt, úgy tekintették, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban kell megállapítani.

| (28) | A vállalat azonban vitatta, hogy eladásai a rendes kereskedelmi forgalom keretén belül történtek volna, és azt állította, hogy a hazai piacon eladott maradékok nem voltak összehasonlíthatók az exportra értékesített termékkel. A vizsgálat során megállapították, hogy a maradékok fölös mennyiségű, kivitelre előállított ágyneműk voltak, következésképpen a hazai piacon és a kivitelre értékesített termékek összehasonlíthatóak. Ennélfogva úgy tekintik, hogy a vállalat hazai eladásai reprezentatívak, és a rendes kereskedelmi forgalom keretén belül zajlanak. |
| --- | --- |

(28)

A vállalat azonban vitatta, hogy eladásai a rendes kereskedelmi forgalom keretén belül történtek volna, és azt állította, hogy a hazai piacon eladott maradékok nem voltak összehasonlíthatók az exportra értékesített termékkel. A vizsgálat során megállapították, hogy a maradékok fölös mennyiségű, kivitelre előállított ágyneműk voltak, következésképpen a hazai piacon és a kivitelre értékesített termékek összehasonlíthatóak. Ennélfogva úgy tekintik, hogy a vállalat hazai eladásai reprezentatívak, és a rendes kereskedelmi forgalom keretén belül zajlanak.

| (29) | A rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének megfelelően számították ki az exportált típusok előállítási költségéhez hozzáadva az eladási, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereség ésszerű összegét. |
| --- | --- |

(29)

A rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének megfelelően számították ki az exportált típusok előállítási költségéhez hozzáadva az eladási, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereség ésszerű összegét.

| (30) | E tekintetben a vállalat azt állította, hogy az SGA-költségeket és a profitot valamennyi ügylet alapján kellene megállapítani, mivel a termék nagyfokú sokfélesége miatt (a vállalat több mint 500 különféle terméktípus tekintetében nyújtott be információt) nem lehet megbízhatóan megállapítani, hogy egy adott ügylet nyereséges-e vagy sem. Valóban igaz, hogy az érintett termék különféle méretű, mintájú, színű, anyagú stb. típusok széles skáláját öleli fel. A termék különféle típusai előállítási költségének megállapításánál a vállalat által alkalmazott általános költségfelosztási módszerek olyannyira a pontosság rovására mentek, hogy az egyértelműen túlmutatott a komplex termékek esetében rendesen várható nehézségeken. Ezért úgy tekintették, hogy a rendes érték megállapításához alkalmazott SGA-költségeket és nyereséget az érintett termék összes hazai eladásának valamennyi ügylete alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(30)

E tekintetben a vállalat azt állította, hogy az SGA-költségeket és a profitot valamennyi ügylet alapján kellene megállapítani, mivel a termék nagyfokú sokfélesége miatt (a vállalat több mint 500 különféle terméktípus tekintetében nyújtott be információt) nem lehet megbízhatóan megállapítani, hogy egy adott ügylet nyereséges-e vagy sem. Valóban igaz, hogy az érintett termék különféle méretű, mintájú, színű, anyagú stb. típusok széles skáláját öleli fel. A termék különféle típusai előállítási költségének megállapításánál a vállalat által alkalmazott általános költségfelosztási módszerek olyannyira a pontosság rovására mentek, hogy az egyértelműen túlmutatott a komplex termékek esetében rendesen várható nehézségeken. Ezért úgy tekintették, hogy a rendes érték megállapításához alkalmazott SGA-költségeket és nyereséget az érintett termék összes hazai eladásának valamennyi ügylete alapján kell megállapítani.

| (31) | A Közösség gazdasági ágazata kétségbe vonta az e vállalat tekintetében alkalmazott módszert, azt állítva, hogy csak a nyereséges ügyleteket kellett volna felhasználni a vállalat által a rendes kereskedelmi forgalom keretében realizált nyereségszázalék megállapításához. Ezt a kérelmet elutasították, mivel a (30) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt nem lehet megbízhatóan megállapítani, hogy egy adott ügylet nyereséges-e vagy sem. Megállapították továbbá, hogy általában véve az ügyletek a rendes kereskedelmi forgalom keretében zajlottak. |
| --- | --- |

(31)

A Közösség gazdasági ágazata kétségbe vonta az e vállalat tekintetében alkalmazott módszert, azt állítva, hogy csak a nyereséges ügyleteket kellett volna felhasználni a vállalat által a rendes kereskedelmi forgalom keretében realizált nyereségszázalék megállapításához. Ezt a kérelmet elutasították, mivel a (30) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt nem lehet megbízhatóan megállapítani, hogy egy adott ügylet nyereséges-e vagy sem. Megállapították továbbá, hogy általában véve az ügyletek a rendes kereskedelmi forgalom keretében zajlottak.

| (32) | A mintában szereplő többi hét exportáló termelő esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban kellett megállapítani, mivel egyikükre sem volt jellemző a reprezentatív hazai eladás. Ezen exportálók mindegyike esetében tehát a rendes értéket úgy számították ki, hogy a Közösségbe exportált minden egyes terméktípus előállítási költségéhez – amelyet a (36) preambulumbekezdésben magyarázottak értelmében adott esetben kijavítottak – hozzáadták az SGA-költségek, valamint a nyereség ésszerű összegét. Az SGA-költségeket és a nyereséget nem lehetett az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontja alapján megállapítani, mivel csak egy vállalatra volt jellemző a reprezentatív hazai eladás. Ezen összeget továbbá nem lehetett az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének b) pontjával összhangban sem megállapítani, mivel az érintett exportőrökre nem volt jellemző, hogy a termékek azonos általános kategóriájában, a rendes kereskedelmi forgalom keretében reprezentatív eladást folytattak volna. |
| --- | --- |

(32)

A mintában szereplő többi hét exportáló termelő esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban kellett megállapítani, mivel egyikükre sem volt jellemző a reprezentatív hazai eladás. Ezen exportálók mindegyike esetében tehát a rendes értéket úgy számították ki, hogy a Közösségbe exportált minden egyes terméktípus előállítási költségéhez – amelyet a (36) preambulumbekezdésben magyarázottak értelmében adott esetben kijavítottak – hozzáadták az SGA-költségek, valamint a nyereség ésszerű összegét. Az SGA-költségeket és a nyereséget nem lehetett az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontja alapján megállapítani, mivel csak egy vállalatra volt jellemző a reprezentatív hazai eladás. Ezen összeget továbbá nem lehetett az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének b) pontjával összhangban sem megállapítani, mivel az érintett exportőrökre nem volt jellemző, hogy a termékek azonos általános kategóriájában, a rendes kereskedelmi forgalom keretében reprezentatív eladást folytattak volna.

| (33) | Az SGA-költségeket és a nyereséget tehát az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontjával összhangban kellett megállapítani a felmerült SGA-költségek súlyozott átlaga és a reprezentatív hazai értékesítést végző egyetlen vállalat, valamint a 2,2 %, illetőleg 0,2 % hazai eladással jellemezhető két vállalat által realizált nyereség alapján. Valójában úgy tekintették, hogy ez utóbbi két vállalat hazai eladásai – noha a saját rendes értékük kiszámításánál a hazai árak alkalmazása céljából nem voltak reprezentatívak – elégségek voltak annak biztosítására, hogy a vonatkozó SGA-költségeket és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja alkalmazásában megbízhatónak lehessen tekinteni. A (25) preambulumbekezdésben említett harmadik, a hazai piacon reprezentatív eladással nem rendelkező vállalat SGA-költségeit és nyereségét nem vették figyelembe, mivel e vállalat súlyos veszteségről számolt be ezen eladások tekintetében. |
| --- | --- |

(33)

Az SGA-költségeket és a nyereséget tehát az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontjával összhangban kellett megállapítani a felmerült SGA-költségek súlyozott átlaga és a reprezentatív hazai értékesítést végző egyetlen vállalat, valamint a 2,2 %, illetőleg 0,2 % hazai eladással jellemezhető két vállalat által realizált nyereség alapján. Valójában úgy tekintették, hogy ez utóbbi két vállalat hazai eladásai – noha a saját rendes értékük kiszámításánál a hazai árak alkalmazása céljából nem voltak reprezentatívak – elégségek voltak annak biztosítására, hogy a vonatkozó SGA-költségeket és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja alkalmazásában megbízhatónak lehessen tekinteni. A (25) preambulumbekezdésben említett harmadik, a hazai piacon reprezentatív eladással nem rendelkező vállalat SGA-költségeit és nyereségét nem vették figyelembe, mivel e vállalat súlyos veszteségről számolt be ezen eladások tekintetében.

| (34) | Egy vállalat kérelmezte, hogy a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének b) pontját alkalmazza, amikor esetében az SGA-költségeket megállapítja. A vállalat azt kérelmezte, hogy az általa a hazai piacon eladott valamennyi termék SGA-költségét alkalmazzák, mivel ezek a termékek hasonlóak az érintett termékhez, vele azonos általános termékkategóriába tartoznak. E kérelmet elutasították, mivel úgy találták, hogy az ágyneművel azonos általános termékkategóriába tartozóknak feltüntetett termékek valójában főképpen nyersszövetek voltak, azaz ipari felhasználóknak értékesített közbenső termékek, nem pedig az ágyneműhöz hasonlóan fogyasztási cikkek. |
| --- | --- |

(34)

Egy vállalat kérelmezte, hogy a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének b) pontját alkalmazza, amikor esetében az SGA-költségeket megállapítja. A vállalat azt kérelmezte, hogy az általa a hazai piacon eladott valamennyi termék SGA-költségét alkalmazzák, mivel ezek a termékek hasonlóak az érintett termékhez, vele azonos általános termékkategóriába tartoznak. E kérelmet elutasították, mivel úgy találták, hogy az ágyneművel azonos általános termékkategóriába tartozóknak feltüntetett termékek valójában főképpen nyersszövetek voltak, azaz ipari felhasználóknak értékesített közbenső termékek, nem pedig az ágyneműhöz hasonlóan fogyasztási cikkek.

| (35) | A vállalat továbbá amellett is érvelt, hogy ha az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja kerül is alkalmazásra, legalább a vállalat saját SGA-költségeit és nyereségét alkalmazzák. Hozzátette, hogy a rendes érték kiszámításánál használt SGA-költségeket és nyereséget nagymértékben egy eltérő szerkezetű vállalat értékeiből vették, amelyek összehasonlíthatósága vitatható egy áruházéval. Mindazonáltal meg kell jegyezni, hogy a kérelmező vállalat eladásai olyan termékekből állnak, amelyek még csak nem is tartoznak ugyanabba az általános termékkategóriába, továbbá meglehetősen kis mennyiséget tesznek ki. Ennélfogva nem ésszerű az ilyen alkalmatlan adatokra alapozott SGA-költségeket és nyereséget alkalmazni. |
| --- | --- |

(35)

A vállalat továbbá amellett is érvelt, hogy ha az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja kerül is alkalmazásra, legalább a vállalat saját SGA-költségeit és nyereségét alkalmazzák. Hozzátette, hogy a rendes érték kiszámításánál használt SGA-költségeket és nyereséget nagymértékben egy eltérő szerkezetű vállalat értékeiből vették, amelyek összehasonlíthatósága vitatható egy áruházéval. Mindazonáltal meg kell jegyezni, hogy a kérelmező vállalat eladásai olyan termékekből állnak, amelyek még csak nem is tartoznak ugyanabba az általános termékkategóriába, továbbá meglehetősen kis mennyiséget tesznek ki. Ennélfogva nem ésszerű az ilyen alkalmatlan adatokra alapozott SGA-költségeket és nyereséget alkalmazni.

| (36) | A mintának kiválasztott vállalatok közül több különféle olyan tételeket vont be az SGA-költségek körébe, amelyeket az előállítási költségben kellett volna feltüntetniük. Következésképpen ezeket a tételeket áthelyezték a termelési költségekhez. Továbbá, az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében a költségek kiszámítása rendszerint a vizsgálat alatt álló fél által nyilvántartott adatok alapján történik, feltéve hogy azok összhangban vannak az adott ország általánosan elfogadott számviteli elveivel, és bizonyítást nyer, hogy a nyilvántartott adatok elfogadhatóan tükrözik az érintett termék előállításával és eladásával összefüggő költségeket. Továbbá a helyes költségfelosztásról beterjesztett bizonyítékokat figyelembe kell venni, amennyiben bizonyítást nyer, hogy ezeket a költségfelosztásokat a múltban rendszeresen használták. Öt, a mintában szereplő vállalat a kérdőívre benyújtott válaszokban a költségfelosztást ad hoc, a vizsgálat céljából végezte el, amit nem lehet megbízhatónak tekinteni, mivel e felosztás nem volt összhangban a vállalatok ellenőrzött számláival. Kiigazításokat kellett tehát végezni, hogy az előállítási költséget oly módon állapítsák meg, amely a kérdéses vállalatok ellenőrzött számláival nagyobb összhangot biztosít. |
| --- | --- |

(36)

A mintának kiválasztott vállalatok közül több különféle olyan tételeket vont be az SGA-költségek körébe, amelyeket az előállítási költségben kellett volna feltüntetniük. Következésképpen ezeket a tételeket áthelyezték a termelési költségekhez. Továbbá, az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében a költségek kiszámítása rendszerint a vizsgálat alatt álló fél által nyilvántartott adatok alapján történik, feltéve hogy azok összhangban vannak az adott ország általánosan elfogadott számviteli elveivel, és bizonyítást nyer, hogy a nyilvántartott adatok elfogadhatóan tükrözik az érintett termék előállításával és eladásával összefüggő költségeket. Továbbá a helyes költségfelosztásról beterjesztett bizonyítékokat figyelembe kell venni, amennyiben bizonyítást nyer, hogy ezeket a költségfelosztásokat a múltban rendszeresen használták. Öt, a mintában szereplő vállalat a kérdőívre benyújtott válaszokban a költségfelosztást ad hoc, a vizsgálat céljából végezte el, amit nem lehet megbízhatónak tekinteni, mivel e felosztás nem volt összhangban a vállalatok ellenőrzött számláival. Kiigazításokat kellett tehát végezni, hogy az előállítási költséget oly módon állapítsák meg, amely a kérdéses vállalatok ellenőrzött számláival nagyobb összhangot biztosít.

| (37) | Ennél az öt vállalatnál azonosították az előállítási költségbe foglalt különféle költségtételeket. Meghatározták azt a százalékos arányt, amelyet az érintett termék a vállalat teljes forgalmában képviselt. Az elérhető és igazolható információra támaszkodva e százalékos arányt vagy az egyes költségtételek értékénél, vagy pedig az érintett termék előállítási költségének megállapítása céljából ellenőrzött számlákban szerepeltett összes költségnél alkalmazták. |
| --- | --- |

(37)

Ennél az öt vállalatnál azonosították az előállítási költségbe foglalt különféle költségtételeket. Meghatározták azt a százalékos arányt, amelyet az érintett termék a vállalat teljes forgalmában képviselt. Az elérhető és igazolható információra támaszkodva e százalékos arányt vagy az egyes költségtételek értékénél, vagy pedig az érintett termék előállítási költségének megállapítása céljából ellenőrzött számlákban szerepeltett összes költségnél alkalmazták.

| (38) | Egy vállalatnál a (37) preambulumbekezdésben említett kiigazítást annak figyelembevétele érdekében tették, hogy nagyon jelentős volt a különbség az ágynemű és a vállalat által értékesített másik fő termék – azaz a fonal – költségszerkezete között. Mivel a kérdőívben a vállalat olyan igazolható tényeket közölt, amelyek e két termékkategória közötti egyértelmű költség-hozzárendelést tettek lehetővé, pontosabban lehetett elvégezni az előállítási költségek forgalom alapján történő felosztását. |
| --- | --- |

(38)

Egy vállalatnál a (37) preambulumbekezdésben említett kiigazítást annak figyelembevétele érdekében tették, hogy nagyon jelentős volt a különbség az ágynemű és a vállalat által értékesített másik fő termék – azaz a fonal – költségszerkezete között. Mivel a kérdőívben a vállalat olyan igazolható tényeket közölt, amelyek e két termékkategória közötti egyértelmű költség-hozzárendelést tettek lehetővé, pontosabban lehetett elvégezni az előállítási költségek forgalom alapján történő felosztását.

| (39) | A Közösség gazdasági ágazata kétségbe vonta az e vállalat tekintetében alkalmazott módszert, azt állítva, hogy a vállalatnak nincs rendszeresen használt költségfelosztási rendszere. Mindazonáltal ezen állítást elutasították, mivel a (38) preambulumbekezdésben említett költségfelosztás nem a vállalat által ismertetett költségfelosztáson alapult, hanem a vállalat által rendszeresen készített, ellenőrzött számviteli információn. |
| --- | --- |

(39)

A Közösség gazdasági ágazata kétségbe vonta az e vállalat tekintetében alkalmazott módszert, azt állítva, hogy a vállalatnak nincs rendszeresen használt költségfelosztási rendszere. Mindazonáltal ezen állítást elutasították, mivel a (38) preambulumbekezdésben említett költségfelosztás nem a vállalat által ismertetett költségfelosztáson alapult, hanem a vállalat által rendszeresen készített, ellenőrzött számviteli információn.

| (40) | Egy vállalat esetében további kiigazításokat tettek. E vállalat két különböző helyszínen folytat termelést, de e helyszínek közül csak az egyiken állít elő ágyneműt. Következésképpen úgy tekintették, hogy a legmegfelelőbb megközelítés az, ha az ágynemű előállítási helyével kapcsolatos adatokra támaszkodnak. |
| --- | --- |

(40)

Egy vállalat esetében további kiigazításokat tettek. E vállalat két különböző helyszínen folytat termelést, de e helyszínek közül csak az egyiken állít elő ágyneműt. Következésképpen úgy tekintették, hogy a legmegfelelőbb megközelítés az, ha az ágynemű előállítási helyével kapcsolatos adatokra támaszkodnak.

| (41) | Számos más vállalat kérte, hogy végezzenek nála további kiigazításokat a közösségi intézmények által végzett költségfelosztás tekintetében. Mindazonáltal a forgalom alapján történő költségfelosztás módszere nem teszi lehetővé, hogy különleges, kizárólag néhány költségtételre korlátozott egyéni módszert alkalmazzanak, hacsak nem bizonyítható, hogy az ilyen eltérő, egyéni módszert e néhány költségtételre kizárólagosan alkalmazni lehet. Mivel ez nem így volt, amint ez a (32) preambulumbekezdésben is áll, az e vállalatok által az előállítási költség tekintetében benyújtott információt és bizonyítékot nem tekintették megbízhatónak, és a fent említett kérelmeket elutasították. |
| --- | --- |

(41)

Számos más vállalat kérte, hogy végezzenek nála további kiigazításokat a közösségi intézmények által végzett költségfelosztás tekintetében. Mindazonáltal a forgalom alapján történő költségfelosztás módszere nem teszi lehetővé, hogy különleges, kizárólag néhány költségtételre korlátozott egyéni módszert alkalmazzanak, hacsak nem bizonyítható, hogy az ilyen eltérő, egyéni módszert e néhány költségtételre kizárólagosan alkalmazni lehet. Mivel ez nem így volt, amint ez a (32) preambulumbekezdésben is áll, az e vállalatok által az előállítási költség tekintetében benyújtott információt és bizonyítékot nem tekintették megbízhatónak, és a fent említett kérelmeket elutasították.

| (42) | Egy másik vállalatnál a termelési költséget úgy határozták meg, hogy a forgalomból levonták a nyereség és az SGA-költségek ellenőrző látogatáskor megállapított összegét. |
| --- | --- |

(42)

Egy másik vállalatnál a termelési költséget úgy határozták meg, hogy a forgalomból levonták a nyereség és az SGA-költségek ellenőrző látogatáskor megállapított összegét.

| (43) | A fennmaradó két vállalatnál a termelési költséget általában véve megbízhatónak találták, bár némi javítást végezni kellett rajta az ellenőrző látogatás során szerzett információ alapján. |
| --- | --- |

(43)

A fennmaradó két vállalatnál a termelési költséget általában véve megbízhatónak találták, bár némi javítást végezni kellett rajta az ellenőrző látogatás során szerzett információ alapján.

| (44) | A mintának kiválasztott exportáló termelők némelyike azt állította, hogy a termelési költségben szerepeltetett nyersanyagköltség (főleg nyersszövet) már tartalmazott bizonyos SGA-költségeket. Mivel ezeket a vállalatokat nem vonták be teljes mértékben a vizsgálatba – ezek ugyanis a feldolgozás egyes lépcsőit alvállalkozókkal végeztették –, azt állították, hogy az ilyen SGA-költségeket le kell vonni a termelési költségből, hogy ezáltal elkerüljék az SGA-költségek kettős felszámolását. Mindazonáltal meg kell jegyezni, hogy a rendes értéket a reprezentatív hazai értékesítést végző egyetlen vállalat, valamint a 2,2 %, illetőleg 0,2 % hazai értékesítést végző két vállalat SGA-költségeit és nyereségét tekintetbe véve kellett megállapítani, valamint hogy e három exportőr a nyersszövet jelentős mennyiségét egymaga vásárolta fel. Meg kell továbbá azt is jegyezni, hogy a fizetett árban minden nyersanyagvásárlásnál szerepel némi SGA-költség, ezek azonban a szállító költségei, nem pedig a kérdéses exportőr SGA-költségei. Az észrevételt ezért elutasították. |
| --- | --- |

(44)

A mintának kiválasztott exportáló termelők némelyike azt állította, hogy a termelési költségben szerepeltetett nyersanyagköltség (főleg nyersszövet) már tartalmazott bizonyos SGA-költségeket. Mivel ezeket a vállalatokat nem vonták be teljes mértékben a vizsgálatba – ezek ugyanis a feldolgozás egyes lépcsőit alvállalkozókkal végeztették –, azt állították, hogy az ilyen SGA-költségeket le kell vonni a termelési költségből, hogy ezáltal elkerüljék az SGA-költségek kettős felszámolását. Mindazonáltal meg kell jegyezni, hogy a rendes értéket a reprezentatív hazai értékesítést végző egyetlen vállalat, valamint a 2,2 %, illetőleg 0,2 % hazai értékesítést végző két vállalat SGA-költségeit és nyereségét tekintetbe véve kellett megállapítani, valamint hogy e három exportőr a nyersszövet jelentős mennyiségét egymaga vásárolta fel. Meg kell továbbá azt is jegyezni, hogy a fizetett árban minden nyersanyagvásárlásnál szerepel némi SGA-költség, ezek azonban a szállító költségei, nem pedig a kérdéses exportőr SGA-költségei. Az észrevételt ezért elutasították.

2.   Az exportár

| (45) | Heten a mintának kiválasztott exportáló termelők közül a Közösségbe irányuló teljes exportjukat közvetlenül független vásárlók felé értékesítették. Az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően ezért ezek exportárait a közösségi független vásárlók által ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árak alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(45)

Heten a mintának kiválasztott exportáló termelők közül a Közösségbe irányuló teljes exportjukat közvetlenül független vásárlók felé értékesítették. Az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően ezért ezek exportárait a közösségi független vásárlók által ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árak alapján határozták meg.

| (46) | A mintának kiválasztott nyolcadik exportáló termelő együttműködött egy közösségbeli kapcsolódó importőrrel. Ezeknél a kiviteleknél az árakat azokra az árakra alapozva határozták meg, amelyeken az importált termék független vásárló számára történt első viszonteladása megvalósult, amint az az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésében áll. |
| --- | --- |

(46)

A mintának kiválasztott nyolcadik exportáló termelő együttműködött egy közösségbeli kapcsolódó importőrrel. Ezeknél a kiviteleknél az árakat azokra az árakra alapozva határozták meg, amelyeken az importált termék független vásárló számára történt első viszonteladása megvalósult, amint az az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésében áll.

| (47) | Mindazonáltal – amint számos vállalat kérte – az elavult készletekből származó exportértékesítéseket, valamint a légipostával küldött (CIF vagy C&F alapú) értékesítéseket nem vették bele a dömpingszámításokba, mivel ezeket az értékesítéseket a rendes kereskedelmi forgalomtól eltérően végezték. Ezen értékesítések a teljes bejelentett exportértékesítés jelentéktelen (2 % alatti) hányadát tették ki. |
| --- | --- |

(47)

Mindazonáltal – amint számos vállalat kérte – az elavult készletekből származó exportértékesítéseket, valamint a légipostával küldött (CIF vagy C&F alapú) értékesítéseket nem vették bele a dömpingszámításokba, mivel ezeket az értékesítéseket a rendes kereskedelmi forgalomtól eltérően végezték. Ezen értékesítések a teljes bejelentett exportértékesítés jelentéktelen (2 % alatti) hányadát tették ki.

| (48) | A légi szállítmányként küldött és az elavult készletekből származó értékesítéseket érintő ezen megközelítést a Közösség gazdasági ágazata kétségbe vonta, azt állítva, hogy egy eladást – akár a rendes kereskedelmi forgalomban, akár nem így zajlott – nem lehet a termék továbbításának eszközére alapozni, valamint hogy ezen eladásokat akkor kellene figyelembe venni, ha előfordulásuk a kérdéses ágazatban viszonylag általános lenne. E kérelmet elutasították, mivel noha a legtöbb vállalat eladásait légi úton kézbesítette és elavult készleteket értékesített, ezek az eladások az ágazatban nem voltak viszonylag általánosak, hiszen a légi úton kézbesített és az elavult készletekből származó mennyiségek rendkívül korlátozottak voltak, amint az a (47) preambulumbekezdésben szerepel. |
| --- | --- |

(48)

A légi szállítmányként küldött és az elavult készletekből származó értékesítéseket érintő ezen megközelítést a Közösség gazdasági ágazata kétségbe vonta, azt állítva, hogy egy eladást – akár a rendes kereskedelmi forgalomban, akár nem így zajlott – nem lehet a termék továbbításának eszközére alapozni, valamint hogy ezen eladásokat akkor kellene figyelembe venni, ha előfordulásuk a kérdéses ágazatban viszonylag általános lenne. E kérelmet elutasították, mivel noha a legtöbb vállalat eladásait légi úton kézbesítette és elavult készleteket értékesített, ezek az eladások az ágazatban nem voltak viszonylag általánosak, hiszen a légi úton kézbesített és az elavult készletekből származó mennyiségek rendkívül korlátozottak voltak, amint az a (47) preambulumbekezdésben szerepel.

3.   Összehasonlítás

| (49) | A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlításának biztosítása céljából az árat és az árak összehasonlítását befolyásoló eltéréseket megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Az importterheket és közvetett adókat, árengedményeket és kedvezményeket, szállítási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségeket, hiteleket, jutalékokat, kamatokat és valutaátváltásokat érintő megfelelő kiigazításokat elvégezték, amennyiben ésszerűek és pontosak voltak, valamint igazolt bizonyítékkal támasztották őket alá. A kereskedelmi szint tekintetében is végeztek kiigazítást annak bemutatása érdekében, hogy a hazai értékesítések közvetlenül végfelhasználók számára valósultak meg, míg az export kereskedők, kiskereskedők és forgalmazók felé irányult. |
| --- | --- |

(49)

A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlításának biztosítása céljából az árat és az árak összehasonlítását befolyásoló eltéréseket megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Az importterheket és közvetett adókat, árengedményeket és kedvezményeket, szállítási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségeket, hiteleket, jutalékokat, kamatokat és valutaátváltásokat érintő megfelelő kiigazításokat elvégezték, amennyiben ésszerűek és pontosak voltak, valamint igazolt bizonyítékkal támasztották őket alá. A kereskedelmi szint tekintetében is végeztek kiigazítást annak bemutatása érdekében, hogy a hazai értékesítések közvetlenül végfelhasználók számára valósultak meg, míg az export kereskedők, kiskereskedők és forgalmazók felé irányult.

| (50) | Egy exportőr vitatta a jutalékokra vonatkozó kiigazítást, azt állítva, hogy a kapcsolt kereskedő, akiről kiderült, hogy jutalékos alapon dolgozó ügynökként jár el, valójában csupán saját exportrészlegének kirendeltsége volt, és önmaga nem végzett üzleti tevékenységet. A kiigazítást megerősítették, és a kérelmet elutasították, mivel úgy találták, hogy a kapcsolt kereskedő igenis végzett olyan saját értékesítési tevékenységet (pl. a kvótarendszer részének igénylése és kezelése), amelyet maga az exportőr nem végezhetett volna, továbbá e tevékenysége során ebből fakadóan jelentős költségei merültek fel. Továbbá a kapcsolt kereskedő tevékenységéért jelentős, jutalékhoz hasonló felárat kapott az érintett termék Közösségbe irányuló eladásaival kapcsolatban. |
| --- | --- |

(50)

Egy exportőr vitatta a jutalékokra vonatkozó kiigazítást, azt állítva, hogy a kapcsolt kereskedő, akiről kiderült, hogy jutalékos alapon dolgozó ügynökként jár el, valójában csupán saját exportrészlegének kirendeltsége volt, és önmaga nem végzett üzleti tevékenységet. A kiigazítást megerősítették, és a kérelmet elutasították, mivel úgy találták, hogy a kapcsolt kereskedő igenis végzett olyan saját értékesítési tevékenységet (pl. a kvótarendszer részének igénylése és kezelése), amelyet maga az exportőr nem végezhetett volna, továbbá e tevékenysége során ebből fakadóan jelentős költségei merültek fel. Továbbá a kapcsolt kereskedő tevékenységéért jelentős, jutalékhoz hasonló felárat kapott az érintett termék Közösségbe irányuló eladásaival kapcsolatban.

| (51) | Számos exportőr kérelmezett kiigazítást a banki díjakra és hitelköltségekre vonatkozóan. Állításuk szerint a hazai piac végfelhasználói általában hitelkártyával fizetnek. Mindazonáltal a hazai értékesítést végző ezen vállalatok esetében a vizsgálat kimutatta, hogy a végfelhasználóknak történő értékesítés készpénzes alapon zajlik. Így e kérelmet elutasították. |
| --- | --- |

(51)

Számos exportőr kérelmezett kiigazítást a banki díjakra és hitelköltségekre vonatkozóan. Állításuk szerint a hazai piac végfelhasználói általában hitelkártyával fizetnek. Mindazonáltal a hazai értékesítést végző ezen vállalatok esetében a vizsgálat kimutatta, hogy a végfelhasználóknak történő értékesítés készpénzes alapon zajlik. Így e kérelmet elutasították.

| (52) | Egy vállalat kiigazítást kért a pamutár VI alatti növekedésére. A pamutárak növekedése azonban a világpiaci árak növekedésének volt betudható, így nem elszigetelt pakisztáni jelenségről volt szó. A pamutárak növekedése a VI során legfeljebb három hónapot érintett, míg az érintett termék eladása a teljes VI során zajlott. Továbbá az áremelkedés csak ideiglenes jellegű volt abban az értelemben, hogy a világpiaci árak változékonyak, ami normális az ilyen típusú nyersanyag esetében. A nyersanyagárak ilyen változásait az üzleti műveletek normális részének kell tekinteni. Ráadásul a vállalat által benyújtott információ (a pamut vételi ára 1997-től 2005-ig PKR-ben) csökkenő tendenciát mutatott, a legmagasabb árakat 1997-ben tapasztalták. Ha jelentős ingadozások vannak a bemeneti oldalon, azt rendszerint a rendes érték és az exportárak havi vagy negyedéves összehasonlítása révén lehetne figyelembe venni. Mindazonáltal erre irányuló kérelemre nem került sor. Így e kérelmet elutasították. |
| --- | --- |

(52)

Egy vállalat kiigazítást kért a pamutár VI alatti növekedésére. A pamutárak növekedése azonban a világpiaci árak növekedésének volt betudható, így nem elszigetelt pakisztáni jelenségről volt szó. A pamutárak növekedése a VI során legfeljebb három hónapot érintett, míg az érintett termék eladása a teljes VI során zajlott. Továbbá az áremelkedés csak ideiglenes jellegű volt abban az értelemben, hogy a világpiaci árak változékonyak, ami normális az ilyen típusú nyersanyag esetében. A nyersanyagárak ilyen változásait az üzleti műveletek normális részének kell tekinteni. Ráadásul a vállalat által benyújtott információ (a pamut vételi ára 1997-től 2005-ig PKR-ben) csökkenő tendenciát mutatott, a legmagasabb árakat 1997-ben tapasztalták. Ha jelentős ingadozások vannak a bemeneti oldalon, azt rendszerint a rendes érték és az exportárak havi vagy negyedéves összehasonlítása révén lehetne figyelembe venni. Mindazonáltal erre irányuló kérelemre nem került sor. Így e kérelmet elutasították.

| (53) | Valamennyi vállalat igényelte a vámvisszatérítés kiigazítását az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja alapján. Az ilyen kiigazításokra irányuló kérelmeket az eredeti vizsgálatban akkor fogadták el, amennyiben az igényelt összegeket ténylegesen az exportáló országban való felhasználásra szánt hasonló termékre vagy az abba fizikailag beépített anyagokra vetették ki, és a Közösségbe kivitt termék vonatkozásában térítették vissza. Arra derült azonban fény, hogy a jelenlegi vizsgálatban a pakisztáni kormány által visszatérített összegek jelentősen meghaladták az érintett termékbe beépített anyagokra a vállalatok által ténylegesen kifizetett importterhek vagy közvetett adók összegét. |
| --- | --- |

(53)

Valamennyi vállalat igényelte a vámvisszatérítés kiigazítását az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja alapján. Az ilyen kiigazításokra irányuló kérelmeket az eredeti vizsgálatban akkor fogadták el, amennyiben az igényelt összegeket ténylegesen az exportáló országban való felhasználásra szánt hasonló termékre vagy az abba fizikailag beépített anyagokra vetették ki, és a Közösségbe kivitt termék vonatkozásában térítették vissza. Arra derült azonban fény, hogy a jelenlegi vizsgálatban a pakisztáni kormány által visszatérített összegek jelentősen meghaladták az érintett termékbe beépített anyagokra a vállalatok által ténylegesen kifizetett importterhek vagy közvetett adók összegét.

| (54) | A mintának kiválasztott exportőrök azzal érveltek, hogy a pakisztáni kormány az exportáló termelők által fizetett importvámok visszatérítésének kiszámítására új rendszert vezetett be. Ez az új rendszer bizonyos modelleket alkalmaz a visszatérítendő összeg meghatározására. |
| --- | --- |

(54)

A mintának kiválasztott exportőrök azzal érveltek, hogy a pakisztáni kormány az exportáló termelők által fizetett importvámok visszatérítésének kiszámítására új rendszert vezetett be. Ez az új rendszer bizonyos modelleket alkalmaz a visszatérítendő összeg meghatározására.

| (55) | Az új rendszert megvizsgálták annak tisztázása érdekében, hogy lehet-e közvetlen kapcsolatot teremteni az exportáló termelők által fizetett vám és az exportáló országban való felhasználásra szánt hasonló termékbe fizikailag beépített anyagok között. Ahol a mintának kiválasztott exportőrök bizonyítani tudták, hogy importvámokat térítettek vissza, a közösségi intézmények adott esetben elfogadták a rendes érték kiigazítására irányuló kérelmet, ha a kérelmezett összeg ténylegesen a hasonló termékre és a fizikailag beleépített anyagokra hárult, ha azokat az exportáló országban történő felhasználásra szánták, és a Közösségbe kivitt termék tekintetében visszatérítették. |
| --- | --- |

(55)

Az új rendszert megvizsgálták annak tisztázása érdekében, hogy lehet-e közvetlen kapcsolatot teremteni az exportáló termelők által fizetett vám és az exportáló országban való felhasználásra szánt hasonló termékbe fizikailag beépített anyagok között. Ahol a mintának kiválasztott exportőrök bizonyítani tudták, hogy importvámokat térítettek vissza, a közösségi intézmények adott esetben elfogadták a rendes érték kiigazítására irányuló kérelmet, ha a kérelmezett összeg ténylegesen a hasonló termékre és a fizikailag beleépített anyagokra hárult, ha azokat az exportáló országban történő felhasználásra szánták, és a Közösségbe kivitt termék tekintetében visszatérítették.

4.   Dömpingkülönbözet

| (56) | A mintának kiválasztott exportáló termelők esetében az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően az egyéni dömpingkülönbözetet a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(56)

A mintának kiválasztott exportáló termelők esetében az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően az egyéni dömpingkülönbözetet a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján határozták meg.

| (57) | A dömpingkülönbözetek a nettó közösségi határparitáson számított, vámfizetés előtti CIF-ár százalékos arányában a következők.






  Yunus Textile Mills, Karacsi | 8,5 % |
| --- | --- | --- |
| Lucky Textile Mills, Karacsi | 7,2 % |
| Nishat Mills Limited, Faisalabad | 6,1 % |
| Chenab Mills Limited, Faisalabad | 5,7 % |
| Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karacsi | 5,6 % |
| Al-Abid Silk Mills Ltd, Karacsi | 3,9 % |
| Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karacsi | 3,5 % |
| Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd, Karacsi | 1,3 % |

(57)

A dömpingkülönbözetek a nettó közösségi határparitáson számított, vámfizetés előtti CIF-ár százalékos arányában a következők.

Yunus Textile Mills, Karacsi

8,5 %

Lucky Textile Mills, Karacsi

7,2 %

Nishat Mills Limited, Faisalabad

6,1 %

Chenab Mills Limited, Faisalabad

5,7 %

Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karacsi

5,6 %

Al-Abid Silk Mills Ltd, Karacsi

3,9 %

Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karacsi

3,5 %

Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd, Karacsi

1,3 %

| (58) | Az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően arra a következtetésre jutottak, hogy a Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd. számára megállapított dömpingkülönbözet – mivel a társaság dömpingkülönbözete 2 %-nál kevesebb – minimális. |
| --- | --- |

(58)

Az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően arra a következtetésre jutottak, hogy a Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd. számára megállapított dömpingkülönbözet – mivel a társaság dömpingkülönbözete 2 %-nál kevesebb – minimális.

| (59) | A mintának ki nem választott együttműködő vállalatoknál a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően a mintának kiválasztott vállalatok dömpingkülönbözetének súlyozott átlaga alapján határozták meg. A dömpingkülönbözetek e súlyozott átlaga a nettó közösségi határparitáson számított, vámfizetés előtti ár százalékos arányában 5,8 % volt. |
| --- | --- |

(59)

A mintának ki nem választott együttműködő vállalatoknál a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően a mintának kiválasztott vállalatok dömpingkülönbözetének súlyozott átlaga alapján határozták meg. A dömpingkülönbözetek e súlyozott átlaga a nettó közösségi határparitáson számított, vámfizetés előtti ár százalékos arányában 5,8 % volt.

| (60) | A mintába be nem választott számos együttműködő exportőr állította, hogy megkülönböztető jellegű volt rájuk nézve a mintának kiválasztott vállalatok súlyozott átlagvámja helyett nem a legalacsonyabb vámot alkalmazni. Meg kell jegyezni, hogy ebben az esetben nyolc exportőrt választottak ki a mintába az alaprendelet 17. cikke rendelkezéseinek megfelelően. Az ezen exportőrök által szolgáltatott adatokra alapozott megállapításokat a pakisztáni ágyneműiparág esetében reprezentatívnak tekintették. A mintába be nem vett exportőrök esetében alkalmazandó vámmal kapcsolatban a mintavétel céljával lenne ellentétes, ha a mintában szereplő egyik exportőr esetében megállapított legalacsonyabb vámot alkalmaznák a súlyozott átlagvám helyett, amely egyértelműen reprezentatívabb az iparágra mint egészre nézve. Mindenesetre az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése kiköti, hogy a jelentkező, de a vizsgálati körbe nem tartozó exportőrök importjaira alkalmazandó dömpingellenes vám nem haladhatja meg a mintában szereplő felekre nézve megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlagát, és hogy a közösségi intézmények következetes gyakorlata a súlyozott átlagkülönbözet alkalmazása. A fentiek fényében e kérelmet elutasították. |
| --- | --- |

(60)

A mintába be nem választott számos együttműködő exportőr állította, hogy megkülönböztető jellegű volt rájuk nézve a mintának kiválasztott vállalatok súlyozott átlagvámja helyett nem a legalacsonyabb vámot alkalmazni. Meg kell jegyezni, hogy ebben az esetben nyolc exportőrt választottak ki a mintába az alaprendelet 17. cikke rendelkezéseinek megfelelően. Az ezen exportőrök által szolgáltatott adatokra alapozott megállapításokat a pakisztáni ágyneműiparág esetében reprezentatívnak tekintették. A mintába be nem vett exportőrök esetében alkalmazandó vámmal kapcsolatban a mintavétel céljával lenne ellentétes, ha a mintában szereplő egyik exportőr esetében megállapított legalacsonyabb vámot alkalmaznák a súlyozott átlagvám helyett, amely egyértelműen reprezentatívabb az iparágra mint egészre nézve. Mindenesetre az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése kiköti, hogy a jelentkező, de a vizsgálati körbe nem tartozó exportőrök importjaira alkalmazandó dömpingellenes vám nem haladhatja meg a mintában szereplő felekre nézve megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlagát, és hogy a közösségi intézmények következetes gyakorlata a súlyozott átlagkülönbözet alkalmazása. A fentiek fényében e kérelmet elutasították.

| (61) | A maradvány dömpingkülönbözet meghatározása érdekében először az együttműködés szintjét állapították meg. A Pakisztánból származó importra vonatkozó Eurostat-adatok és a mintavételi válaszok közötti összehasonlítás azt mutatta, hogy az együttműködés szintje magas (több mint 80 %-os) volt. Ennélfogva, és mivel semmi sem utalt arra, hogy a többi vállalat alacsonyabb szintű dömpinget gyakorolt volna, úgy találták helyesnek, ha a többi – a vizsgálatban együtt nem működő – vállalat számára a dömpingkülönbözetet a mintának kiválasztott vállalatok esetében megállapított legmagasabb szinten határozzák meg. Ez az álláspont összhangban van a közösségi intézmények állandó gyakorlatával, továbbá alkalmazását szükségesnek tekintették az együttműködésre való ösztönzés érdekében. Következésképpen a maradvány dömpingkülönbözetet 8,5 %-os értékben határozták meg. |
| --- | --- |

(61)

A maradvány dömpingkülönbözet meghatározása érdekében először az együttműködés szintjét állapították meg. A Pakisztánból származó importra vonatkozó Eurostat-adatok és a mintavételi válaszok közötti összehasonlítás azt mutatta, hogy az együttműködés szintje magas (több mint 80 %-os) volt. Ennélfogva, és mivel semmi sem utalt arra, hogy a többi vállalat alacsonyabb szintű dömpinget gyakorolt volna, úgy találták helyesnek, ha a többi – a vizsgálatban együtt nem működő – vállalat számára a dömpingkülönbözetet a mintának kiválasztott vállalatok esetében megállapított legmagasabb szinten határozzák meg. Ez az álláspont összhangban van a közösségi intézmények állandó gyakorlatával, továbbá alkalmazását szükségesnek tekintették az együttműködésre való ösztönzés érdekében. Következésképpen a maradvány dömpingkülönbözetet 8,5 %-os értékben határozták meg.

| (62) | Számos, nem együttműködőnek tekintett vállalat állította, hogy megfelelő szövetségén keresztül vagy közvetlenül a Bizottságnak határidőn belül megküldte a kitöltött mintavételi kérdőívet. E vállalatokat felkérték, nyújtsanak be bizonyítékot arra nézve, hogy válaszukat a megadott határidőn belül ténylegesen továbbították. E vállalkozások egyike sem tudott ezen állítások alátámasztására elégséges bizonyítékot benyújtani, így e kérelmeket el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(62)

Számos, nem együttműködőnek tekintett vállalat állította, hogy megfelelő szövetségén keresztül vagy közvetlenül a Bizottságnak határidőn belül megküldte a kitöltött mintavételi kérdőívet. E vállalatokat felkérték, nyújtsanak be bizonyítékot arra nézve, hogy válaszukat a megadott határidőn belül ténylegesen továbbították. E vállalkozások egyike sem tudott ezen állítások alátámasztására elégséges bizonyítékot benyújtani, így e kérelmeket el kellett utasítani.

5.   A megváltozott körülmények tartós jellege

| (63) | A jelenlegi eljárásban a felülvizsgálat célja azt volt, hogy levonják az ellenőrzött adatokra vonatkozó megállapítások alapján tett következtetéseket; mindez azonban elvben csak a biztonságot veszélyeztető helyzet körülményeiben beálló változások után vált lehetségessé. Semmi sem utal arra, hogy az új ellenőrzött megállapítások ne lennének tartós jellegűek. |
| --- | --- |

(63)

A jelenlegi eljárásban a felülvizsgálat célja azt volt, hogy levonják az ellenőrzött adatokra vonatkozó megállapítások alapján tett következtetéseket; mindez azonban elvben csak a biztonságot veszélyeztető helyzet körülményeiben beálló változások után vált lehetségessé. Semmi sem utal arra, hogy az új ellenőrzött megállapítások ne lennének tartós jellegűek.

| (64) | Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy bizonyos fennmaradó biztonsági megfontolások alapján az ellenőrzésekre az Egyesült Arab Emírségekben került sor. Az együttműködő exportáló termelők által tett erőfeszítések ellenére a harmadik országban végzett ellenőrzés nem felel meg a rendes gyakorlatnak, mivel a bizottsági vizsgálók nem fértek hozzá korlátlanul és közvetlenül az exportőrök számviteli nyilvántartásaihoz és rendszereihez. Ennélfogva a közösségi intézmények, még ha a megállapítások eléggé megbízhatóak is a dömpingellenes vámok szintje módosításának igazolásához, saját kezdeményezésre vagy az érdekelt felek kérésére elvégezhetik a módosított dömpingellenes vámok felülvizsgálatát, amennyiben hozzáférhető információk támpontot biztosítanak arra vonatkozóan, hogy a harmadik országban ellenőrzött megállapítások megváltoztak, vagy egyéb módon pontatlanok. |
| --- | --- |

(64)

Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy bizonyos fennmaradó biztonsági megfontolások alapján az ellenőrzésekre az Egyesült Arab Emírségekben került sor. Az együttműködő exportáló termelők által tett erőfeszítések ellenére a harmadik országban végzett ellenőrzés nem felel meg a rendes gyakorlatnak, mivel a bizottsági vizsgálók nem fértek hozzá korlátlanul és közvetlenül az exportőrök számviteli nyilvántartásaihoz és rendszereihez. Ennélfogva a közösségi intézmények, még ha a megállapítások eléggé megbízhatóak is a dömpingellenes vámok szintje módosításának igazolásához, saját kezdeményezésre vagy az érdekelt felek kérésére elvégezhetik a módosított dömpingellenes vámok felülvizsgálatát, amennyiben hozzáférhető információk támpontot biztosítanak arra vonatkozóan, hogy a harmadik országban ellenőrzött megállapítások megváltoztak, vagy egyéb módon pontatlanok.

6.   Következtetés

| (65) | A fentiek fényében a Pakisztánból származó érintett termék importjára vonatkozó jelenlegi dömpingellenes intézkedéseket módosítani kell, hogy érvényre juttassák ezáltal az újonnan megállapított dömpingkülönbözeteket. |
| --- | --- |

(65)

A fentiek fényében a Pakisztánból származó érintett termék importjára vonatkozó jelenlegi dömpingellenes intézkedéseket módosítani kell, hogy érvényre juttassák ezáltal az újonnan megállapított dömpingkülönbözeteket.

| (66) | Az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően a vám összege nem haladhatja meg a megállapított dömpingkülönbözetet, de a különbözetnél alacsonyabbnak kell lennie, ha az ilyen kisebb összegű vám is elegendő a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár elhárítására. Mivel a jelenlegi időközi felülvizsgálat csak a dömpingre vonatkozó tények vizsgálatára korlátozódik, a kivetett vámok szintje nem haladhatja meg az eredeti vizsgálatban megállapított kárszinteket. |
| --- | --- |

(66)

Az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően a vám összege nem haladhatja meg a megállapított dömpingkülönbözetet, de a különbözetnél alacsonyabbnak kell lennie, ha az ilyen kisebb összegű vám is elegendő a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár elhárítására. Mivel a jelenlegi időközi felülvizsgálat csak a dömpingre vonatkozó tények vizsgálatára korlátozódik, a kivetett vámok szintje nem haladhatja meg az eredeti vizsgálatban megállapított kárszinteket.

| (67) | A végleges rendelet (134) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően az eredeti dömpingkülönbözet alacsonyabb volt a kár megszüntetésére véglegesen megállapított szintnél, és ebből adódóan a végleges dömpingellenes vámot az alacsonyabb, vagyis a 13,1 %-os dömpingkülönbözetre alapozták. Mivel a jelenlegi időközi felülvizsgálatban megállapított dömpingkülönbözetek még mindig alacsonyabbak a kárelhárítási különbözetnél, a módosított dömpingellenes vámokat ezekre az alacsonyabb dömpingkülönbözetekre kell alapozni. |
| --- | --- |

(67)

A végleges rendelet (134) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően az eredeti dömpingkülönbözet alacsonyabb volt a kár megszüntetésére véglegesen megállapított szintnél, és ebből adódóan a végleges dömpingellenes vámot az alacsonyabb, vagyis a 13,1 %-os dömpingkülönbözetre alapozták. Mivel a jelenlegi időközi felülvizsgálatban megállapított dömpingkülönbözetek még mindig alacsonyabbak a kárelhárítási különbözetnél, a módosított dömpingellenes vámokat ezekre az alacsonyabb dömpingkülönbözetekre kell alapozni.

| (68) | Következésképpen a vámok szintjét a megállapított dömpingkülönbözetek szintjén kell megállapítani, kivéve egy vállalatot, amelynél minimális dömpingkülönbözetet lehetett megállapítani, az (58) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint:





  a)   A mintában szereplő exportőrök esetében: |
| --- | --- |
| Yunus Textile Mills, Karacsi | 8,5 % |
| Lucky Textile Mills, Karacsi | 7,2 % |
| Nishat Mills Limited, Faisalabad | 6,1 % |
| Chenab Limited, Faisalabad | 5,7 % |
| Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karacsi | 5,6 % |
| Al-Abid Silk Mills Ltd, Karacsi | 3,9 % |
| Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karacsi | 3,5 % |
| Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd, Karacsi | 0 % |
| (b) | A mintának ki nem választott, együttműködő exportőrök esetében |

(68)

Következésképpen a vámok szintjét a megállapított dömpingkülönbözetek szintjén kell megállapítani, kivéve egy vállalatot, amelynél minimális dömpingkülönbözetet lehetett megállapítani, az (58) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint:

A mintában szereplő exportőrök esetében:

Yunus Textile Mills, Karacsi

8,5 %

Lucky Textile Mills, Karacsi

7,2 %

Nishat Mills Limited, Faisalabad

6,1 %

Chenab Limited, Faisalabad

5,7 %

Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karacsi

5,6 %

Al-Abid Silk Mills Ltd, Karacsi

3,9 %

Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karacsi

3,5 %

Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd, Karacsi

0 %

(b)

5,8 %

| (c) | Minden egyéb vállalat esetében |
| --- | --- |

(c)

8,5 %

| (69) | Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető fontosságú tényekről, amelyekre alapozva a meglévő intézkedések módosítását ajánlani szándékozzák, továbbá lehetőséget kaptak az érintett felek arra, hogy észrevételeket tegyenek. Az észrevételeket fogadták, és indokolt esetben figyelembe vették. Továbbá valamennyi érintett fél időt kapott arra is, hogy a közzétételt követően észrevételeit előadhassa. |
| --- | --- |

(69)

Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető fontosságú tényekről, amelyekre alapozva a meglévő intézkedések módosítását ajánlani szándékozzák, továbbá lehetőséget kaptak az érintett felek arra, hogy észrevételeket tegyenek. Az észrevételeket fogadták, és indokolt esetben figyelembe vették. Továbbá valamennyi érintett fél időt kapott arra is, hogy a közzétételt követően észrevételeit előadhassa.

| (70) | Annak érdekében, hogy egyenlő elbánásban részesítsenek minden új exportőrt és a mintának ki nem választott, az e rendelet mellékletében említett együttműködő vállalatot, arra a következtetésre jutottak, hogy gondoskodni kell arról, hogy az utóbbi vállalatokra kivetett vám súlyozott átlagát minden olyan új exportőr esetében alkalmazzák, akik egyébként az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján felülvizsgálatra lennének jogosultak. |
| --- | --- |

(70)

Annak érdekében, hogy egyenlő elbánásban részesítsenek minden új exportőrt és a mintának ki nem választott, az e rendelet mellékletében említett együttműködő vállalatot, arra a következtetésre jutottak, hogy gondoskodni kell arról, hogy az utóbbi vállalatokra kivetett vám súlyozott átlagát minden olyan új exportőr esetében alkalmazzák, akik egyébként az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján felülvizsgálatra lennének jogosultak.

| (71) | Egy pakisztáni exportáló termelő nyújtott be kötelezettségvállalásra szóló ajánlatot az ár tekintetében. Mindazonáltal az ágynemű esetében több száz, eltérő terméktípus van, amelyek néhány tulajdonságát importálásnál nem könnyű észlelni. Ez gyakorlatilag lehetetlenné teszi, hogy minden egyes terméktípusnál olyan méltányos minimális importárat állapítsanak meg, amelyet a Bizottság megfelelőképpen figyelemmel tud kísérni, és a tagállamok vámhatóságai ellenőrizni tudnak. E körülmények között úgy ítélték meg, hogy az ár tekintetében tett kötelezettségvállalás gyakorlatilag lehetetlen és nem elfogadható. |
| --- | --- |

(71)

Egy pakisztáni exportáló termelő nyújtott be kötelezettségvállalásra szóló ajánlatot az ár tekintetében. Mindazonáltal az ágynemű esetében több száz, eltérő terméktípus van, amelyek néhány tulajdonságát importálásnál nem könnyű észlelni. Ez gyakorlatilag lehetetlenné teszi, hogy minden egyes terméktípusnál olyan méltányos minimális importárat állapítsanak meg, amelyet a Bizottság megfelelőképpen figyelemmel tud kísérni, és a tagállamok vámhatóságai ellenőrizni tudnak. E körülmények között úgy ítélték meg, hogy az ár tekintetében tett kötelezettségvállalás gyakorlatilag lehetetlen és nem elfogadható.

D.   AZ INTÉZKEDÉSEK IDŐTARTAMA

| (72) | Az elvégzett felülvizsgálat nincs kihatással arra a határidőre, amikor az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján a végleges rendelet hatályát veszti, |
| --- | --- |

(72)

Az elvégzett felülvizsgálat nincs kihatással arra a határidőre, amikor az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján a végleges rendelet hatályát veszti,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 397/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A nettó közösségi határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő vállalatok által előállított termékeknél:







  Termelő | Vám mértéke
  % | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Yunus Textile Mills |
| H-23/1, Landhi Industrial Area, |
| Karacsi |

1.

Az 1. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A nettó közösségi határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő vállalatok által előállított termékeknél:

Termelő

Vám mértéke

%

Kiegészítő TARIC-kód

Yunus Textile Mills

H-23/1, Landhi Industrial Area,

Karacsi

8,5

A698

| Lucky Textile Mills |
| --- |
| L-8, Block 21, F. B Area, |
| Karacsi |

Lucky Textile Mills

L-8, Block 21, F. B Area,

Karacsi

7,2

A699

| Nishat Mills Limited |
| --- |
| Nishatabad, |
| Faisalabad |

Nishat Mills Limited

Nishatabad,

Faisalabad

6,1

A700

| Chenab Limited |
| --- |
| Nishatabad, |
| Faisalabad |

Chenab Limited

Nishatabad,

Faisalabad

5,7

A701

| Gul Ahmed Textile Mills Ltd |
| --- |
| Plot No. HT/3A, Landhi Industrial Area, |
| Landhi, |
| Karacsi |

Gul Ahmed Textile Mills Ltd

Plot No. HT/3A, Landhi Industrial Area,

Landhi,

Karacsi

5,6

A702

| Al-Abid Silk Mills Ltd |
| --- |
| A-39, S.I.T.E., Manghopir Road, |
| Karacsi |

Al-Abid Silk Mills Ltd

A-39, S.I.T.E., Manghopir Road,

Karacsi

3,9

A704

| Mohammad Farooq Textile Mills Ltd |
| --- |
| 1st floor, Finlay House, I.I Chundrigar Road, |
| Karacsi |

Mohammad Farooq Textile Mills Ltd

1st floor, Finlay House, I.I Chundrigar Road,

Karacsi

3,5

A703

| Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd |
| --- |
| A/15-D, Binoria Chowk, S.I.T.E., |
| Karacsi |

Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd

A/15-D, Binoria Chowk, S.I.T.E.,

Karacsi

0

A705

A mellékletben felsorolt termelők

5,8

A706

Minden egyéb vállalat

8,5

A999”

| 2. | E rendelet mellékletének szövegét a 397/2004/EK rendelet mellékletének kell tekinteni. |
| --- | --- |

2.

E rendelet mellékletének szövegét a 397/2004/EK rendelet mellékletének kell tekinteni.

| 3. | Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   Amennyiben bármely új exportáló termelő a Bizottság számára elegendő bizonyítékot nyújt arra nézve, hogy:






  — | nem exportálta a Közösségbe az (1) bekezdésben meghatározott terméket a 2003. április 1-jétől2004. március 31-ig tartó időszakban, |
| --- | --- | --- |

3.

Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   Amennyiben bármely új exportáló termelő a Bizottság számára elegendő bizonyítékot nyújt arra nézve, hogy:

—

nem exportálta a Közösségbe az (1) bekezdésben meghatározott terméket a 2003. április 1-jétől2004. március 31-ig tartó időszakban,

| — | nem áll kapcsolatban az e rendelettel kivetett intézkedések hatálya alá tartozó egyik exportőrrel vagy termelővel sem, és |
| --- | --- |

—

nem áll kapcsolatban az e rendelettel kivetett intézkedések hatálya alá tartozó egyik exportőrrel vagy termelővel sem, és

| — | az érintett terméket valójában az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta a Közösségbe, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettség alapján jelentős mennyiséget exportál a Közösségbe, |
| --- | --- |

—

az érintett terméket valójában az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta a Közösségbe, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettség alapján jelentős mennyiséget exportál a Közösségbe,

a Tanács, a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslat alapján egyszerű többséggel módosíthatja a (2) bekezdést oly módon, hogy felveszi az új exportáló termelőt az 5,8 %-os súlyozott átlaggal számított vámtétel hatálya alá tartozó vállalatok jegyzékébe.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Készült Brüsszelben, 2006. május 5-én.

a Tanács részéről

az elnök

K.-H. GRASSER

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 66., 2004.3.4., 1. o.

2

(3)  HL C 196., 2004.8.3., 2. o.

3

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

Az 1. cikk (2) bekezdésében az A706-os kiegészítő TARIC-kód alatt feltüntetett együttműködő termelők jegyzéke:

| Név | Cím |
| --- | --- |
| A.B. Exports (PVT) LTD. | Off. No 6, Ground Floor, |
| Business Center, New Civil Lines, |
| Faisalabad |

Név

Cím

A.B. Exports (PVT) LTD.

Off. No 6, Ground Floor,

Business Center, New Civil Lines,

Faisalabad

A.S.T. (PVT) Limited

| Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No. 3, |
| --- |
| Phase V Extension, D.H. Authority, |
| Karacsi |

Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No. 3,

Phase V Extension, D.H. Authority,

Karacsi

Abdur Rahman Corporation (Pvt) Ltd

| P-214 Muslim Town #1, |
| --- |
| Sarghoda Road, |
| Faisalabad |

P-214 Muslim Town #1,

Sarghoda Road,

Faisalabad

Adil Waheed Garments

| 66-Zubair Colony, Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

66-Zubair Colony, Jaranwala Road,

Faisalabad

Afroze Textile Industries (Pvt) Ltd.

| LA 7/1-7, Block 22 F.B. Area, |
| --- |
| Karacsi |

LA 7/1-7, Block 22 F.B. Area,

Karacsi

Al Musawar Textile (PVT) LTD

| Atlas Street, Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Atlas Street, Maqbool Road,

Faisalabad

Al-Karam Textile Mills (PVT) LTD

| 3rd floor, K.D.L.B. Building, |
| --- |
| 58-West Wharf Road, |
| Karachi |

3rd floor, K.D.L.B. Building,

58-West Wharf Road,

Karachi

Al-Latif

| W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area, |
| --- |
| Karacsi-75950 |

W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area,

Karacsi-75950

Al-Noor Processing & Textile Mills

| Sargodha Road, |
| --- |
| Near Bava Chak, |
| Faisalabad |

Sargodha Road,

Near Bava Chak,

Faisalabad

Al-Raheem Textile

| F/40, Block-6, P.E.C.H.S., |
| --- |
| Karacsi |

F/40, Block-6, P.E.C.H.S.,

Karacsi

Ameer Enterprises

| 3rd floor, Bismillah Centre, Street No. 2, |
| --- |
| Karkhana Bazar, Yanr Market, |
| Faisalabad |

3rd floor, Bismillah Centre, Street No. 2,

Karkhana Bazar, Yanr Market,

Faisalabad

Amsons Textile Mills (PVT) LTD.

| D-14/B, S.I.T.E., |
| --- |
| Karacsi |

D-14/B, S.I.T.E.,

Karacsi

Amtex (Private) Limited

| 1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road,

Faisalabad

Anjum Textile Mills (PVT) LTD

| Anjum Street, Nalka Kohala, Sarghoda Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Anjum Street, Nalka Kohala, Sarghoda Road,

Faisalabad

Apex Corporation

| 1-19, Arkay Square, |
| --- |
| P.O. Box 13373, |
| Karacsi |

1-19, Arkay Square,

P.O. Box 13373,

Karacsi

Arshad Corporation

| 1088/2, Jail Road |
| --- |
| Faisalabad 38000 |

1088/2, Jail Road

Faisalabad 38000

Arzoo Textile Mills Ltd

| 2.6 km, Jaranwala Road, Khurrinwala, |
| --- |
| Faisalabad |

2.6 km, Jaranwala Road, Khurrinwala,

Faisalabad

Asia Textile Mills

| D-156, S.I.T.E. Avenue, |
| --- |
| Karacsi |

D-156, S.I.T.E. Avenue,

Karacsi

Aziz Sons

| D21/Karach, S.I.T.E., |
| --- |
| Karacsi-75700 |

D21/Karach, S.I.T.E.,

Karacsi-75700

B.I.L. Exporters

| 15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area, |
| --- |
| Karacsi |

15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area,

Karacsi

Baak Industries

| P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital, |
| --- |
| Faisalabad |

P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital,

Faisalabad

Be Be Jan Pakistan Limited

| Square No 7, Chak No 204/R.B., |
| --- |
| Faisalabad |

Square No 7, Chak No 204/R.B.,

Faisalabad

Bela Textiles Ltd

| A-29/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karacsi |

A-29/A, S.I.T.E.,

Karacsi

Bismillah Fabrics (PVT) LTD.

| 3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Bismillah Textiles (PVT) LTD.

| 1. KM, Jaranwala Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

1. KM, Jaranwala Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Classic Enterprises

| B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area, |
| --- |
| Karacsi |

B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area,

Karacsi

Cotton Arts (PVT) Ltd

| 613/1, Dagrawaan Road, |
| --- |
| Faisalabad |

613/1, Dagrawaan Road,

Faisalabad

D.L. Nash (Private) Ltd.

| 11, Timber Pond, Keamari Road, |
| --- |
| Karacsi-75620 |

11, Timber Pond, Keamari Road,

Karacsi-75620

Dawood Exports PVT LTD.

| PO Box 532, Sarghoda Road, |
| --- |
| Faisalabad |

PO Box 532, Sarghoda Road,

Faisalabad

Decent Textiles

| P-1271, Abdullahpur, West Canal Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-1271, Abdullahpur, West Canal Road,

Faisalabad

En Em Fabrics (Pvt) Ltd

| 10th Km, Sarghoda Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10th Km, Sarghoda Road,

Faisalabad

En Em Industries Ltd.

| 10th Km, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10th Km, Sargodha Road,

Faisalabad

Enn Eff Exports

| 4th floor, Business Centre, New Civil Lines, |
| --- |
| Faisalabad |

4th floor, Business Centre, New Civil Lines,

Faisalabad

Faisal Industries

| Office 205, Madina City Mall, |
| --- |
| Abdullah Haroon Road, Saddar, |
| Karacsi |

Office 205, Madina City Mall,

Abdullah Haroon Road, Saddar,

Karacsi

Fashion Knit Industries

| 5-Business Centre, Ground Floor, |
| --- |
| Mumtaz Hassan Road, |
| Karacsi |

5-Business Centre, Ground Floor,

Mumtaz Hassan Road,

Karacsi

Fateh Textile Mills Limited

| P.O. Box No 69, Hali Road, S.I.T.E., |
| --- |
| Hyderabad |

P.O. Box No 69, Hali Road, S.I.T.E.,

Hyderabad

Gerpak Textile (PVT) LTD

| 317 Clifton Centre, Schon Circle, |
| --- |
| Kehkashan Clifton, |
| Karacsi |

317 Clifton Centre, Schon Circle,

Kehkashan Clifton,

Karacsi

Gohar Textile mills

| 208 Chak Road, Zia Town, |
| --- |
| Faisalabad |

208 Chak Road, Zia Town,

Faisalabad

H.A. Industries (PVT) LTD

| 10 KM, Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10 KM, Jaranwala Road,

Faisalabad

Haroon Fabrics (Private) Limited

| P-121, Rafique Colony, Jail Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-121, Rafique Colony, Jail Road,

Faisalabad

Hay's (PVT) Limited

| A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E., |
| --- |
| Karacsi-75700 |

A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E.,

Karacsi-75700

Homecare Textiles

| D-115, S.I.T.E., |
| --- |
| Karacsi |

D-115, S.I.T.E.,

Karacsi

Husein Industries Ltd.

| HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate, |
| --- |
| Landhi, |
| Karacsi |

HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate,

Landhi,

Karacsi

Ideal International

| A-63/A, SIND Industrial Trading Estate, |
| --- |
| Karachi-75700 |

A-63/A, SIND Industrial Trading Estate,

Karachi-75700

Jaquard Weavers

| 811 Mahmoodabad Colony, |
| --- |
| Multan |

811 Mahmoodabad Colony,

Multan

Kam International

| F-152, S.I.T.E., |
| --- |
| Karacsi |

F-152, S.I.T.E.,

Karacsi

Kamal Spinning Mills

| 4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Kausar Processing Industries (PVT) Ltd.

| P-61 Gole Chiniot Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-61 Gole Chiniot Bazar,

Faisalabad

Kausar Textile Industries (PVT) LTD.

| Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Maqbool Road,

Faisalabad

Khizra Textiles International

| P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market, |
| --- |
| Gol Chiniot Bazar, |
| Faisalabad-38000 |

P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market,

Gol Chiniot Bazar,

Faisalabad-38000

Kohinoor Textile Mills Limited

| Peshawar Road, |
| --- |
| Rawalpindi |

Peshawar Road,

Rawalpindi

Latif International (PVT) LTD

| Street No 1, Abdullahpur, |
| --- |
| Faisalabad |

Street No 1, Abdullahpur,

Faisalabad

Liberty Mills Limited

| A/51-A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karacsi |

A/51-A, S.I.T.E.,

Karacsi

M/s M.K. SONS Pvt Limited

| 2 KM, Khurrianwala, Jarranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

2 KM, Khurrianwala, Jarranwala Road,

Faisalabad

M/S Al-Ghani International

| 202 Bhaiwala, Ghona Road, |
| --- |
| Faisalabad |

202 Bhaiwala, Ghona Road,

Faisalabad

M/S Home Furnishings Limited

| Plot No 1,2,10,11, Sector IX-B., |
| --- |
| Karachi Export Processing Zone, |
| Karacsi |

Plot No 1,2,10,11, Sector IX-B.,

Karachi Export Processing Zone,

Karacsi

MSC Textiles (PVT) Ltd

| P-19, 1st floor, Montgomery Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-19, 1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

Mughanum (PVT) LTD.

| P-162, Circular Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-162, Circular Road,

Faisalabad

Mustaqim Dyeing & Printing Industries (Pvt) Ltd.

| D-14/A, Bada Board, S.I.T.E., |
| --- |
| Karacsi |

D-14/A, Bada Board, S.I.T.E.,

Karacsi

Naseem Fabrics

| Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex, |
| --- |
| Bilal Road, Civil Lines, |
| Faisalabad |

Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex,

Bilal Road, Civil Lines,

Faisalabad

Nawaz Associates

| 87 D/1 Main Boulevard Gulberg III, |
| --- |
| Lahore |

87 D/1 Main Boulevard Gulberg III,

Lahore

Nazir Industries

| Suite 3, 7th floor, Textile Plaza, |
| --- |
| M.A. Jinnah Road, |
| Karacsi-74000 |

Suite 3, 7th floor, Textile Plaza,

M.A. Jinnah Road,

Karacsi-74000

Niagara Mills (PVT) LTD

| Kashmir Road, Nishatabad, |
| --- |
| Faisalabad |

Kashmir Road, Nishatabad,

Faisalabad

Nina Industries Limited

| A-29/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karacsi |

A-29/A, S.I.T.E.,

Karacsi

Nishitex Enterprises

| P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza., |
| --- |
| 1st floor, Montgomery Bazar, |
| Faisalabad |

P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza.,

1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

Parsons Industries (PVT) LTD

| E-53 S.I.T.E., |
| --- |
| Karacsi |

E-53 S.I.T.E.,

Karacsi

Popular Fabrics (PVT) Limited

| Plot 115, Landhi Industrial Area, |
| --- |
| Karacsi |

Plot 115, Landhi Industrial Area,

Karacsi

Rainbow Industries

| 810/A, Khanewal Road, |
| --- |
| Multan |

810/A, Khanewal Road,

Multan

Rehman International

| P-2, Al Rehman House, |
| --- |
| Ghulam Rasool Nagar Main Road, |
| Sarfraz Colony, |
| Faisalabad |

P-2, Al Rehman House,

Ghulam Rasool Nagar Main Road,

Sarfraz Colony,

Faisalabad

Sadaqat Textile Mills Pvt Ltd

| Sadaqat Street, Sarghoda Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Sadaqat Street, Sarghoda Road,

Faisalabad

Sadiq Siddique Co.

| 170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road, |
| --- |
| Karacsi |

170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road,

Karacsi

Sakina Exports International

| #313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road, |
| --- |
| Karachi-74000 |

# 313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road,

Karachi-74000

Samira Fabrics (PVT) Ltd

| 401-403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road, |
| --- |
| Karacsi |

401-403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road,

Karacsi

Sapphire Textile Mills Limited

| 313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I., |
| --- |
| Chundrigar Road, |
| Karacsi |

313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I.,

Chundrigar Road,

Karacsi

Shahzad Siddique (PVT) LTD.

| 4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road,

Faisalabad

Shalimar Cotton Export (PVT) LTD

| Yousaf Chowk, Sarghoda Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Yousaf Chowk, Sarghoda Road,

Faisalabad

Sharif Textiles Industries (PVT) LTD

| P.O. Box 265, Satiana Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P.O. Box 265, Satiana Road,

Faisalabad

Shercotex

| 39/c, Peoples Colony, |
| --- |
| Faisalabad |

39/c, Peoples Colony,

Faisalabad

Sitara Textile Industries Limited

| 6- K.M., Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

6- K.M., Sargodha Road,

Faisalabad

South Asian Textile Inds.

| St. No 3, Hamedabad Colony, Vehari Road, |
| --- |
| Multan |

St. No 3, Hamedabad Colony, Vehari Road,

Multan

Sweety Textiles Pvt Ltd

| P-237, 2nd floor, Hassan Arcade |
| --- |
| Montgomery Bazar, |
| Faisalabad |

P-237, 2nd floor, Hassan Arcade

Montgomery Bazar,

Faisalabad

Tex-Arts

| P-22, 1st floor, Montgomery Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-22, 1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

The Crescent Textile Mills Ltd.

| Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Sargodha Road,

Faisalabad

Towellers Limited

| WSA 30-31, Block 1, Federal B, |
| --- |
| Karachi |

WSA 30-31, Block 1, Federal B,

Karachi

Union Exports (PVT) Limited

| D-204/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi-75700 |

D-204/A, S.I.T.E.,

Karachi-75700

United Finishing Mills Ltd.

| 2nd floor, Regency Arcade, The Mall, |
| --- |
| Faisalabad |

2nd floor, Regency Arcade, The Mall,

Faisalabad

United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd.

| P.O. Box 194, Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P.O. Box 194, Maqbool Road,

Faisalabad

Wintex Exports PVT Ltd.

| P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony, |
| --- |
| Faisalabad |

P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony,

Faisalabad

Zafar Fabrics (PVT) Limited

| Chak No 119, J.B. (Samana), Sarghoda Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Chak No 119, J.B. (Samana), Sarghoda Road,

Faisalabad

Zamzam Weaving and Processing Mills

| Bazar 1, Razabad, |
| --- |
| Faisalabad” |

Bazar 1, Razabad,

Faisalabad”

---

| 6.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 121/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 121/27

---

A BIZOTTSÁG 696/2006/EK RENDELETE

(2006. május 5.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. május 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 5-én.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2006. május 5-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 106,6 |
| 204 | 90,0 |
| 212 | 127,8 |
| 999 | 108,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 117,7 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 136,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 104,4 |
| 204 | 83,4 |
| 999 | 93,9 |
| 0805 10 20 | 052 | 46,6 |
| 204 | 37,7 |
| 212 | 60,2 |
| 220 | 45,9 |
| 400 | 50,1 |
| 448 | 49,4 |
| 624 | 58,8 |
| 999 | 49,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 42,3 |
| 388 | 50,1 |
| 508 | 39,2 |
| 528 | 37,6 |
| 624 | 61,7 |
| 999 | 46,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 83,8 |
| 400 | 128,6 |
| 404 | 109,2 |
| 508 | 80,6 |
| 512 | 87,4 |
| 524 | 93,6 |
| 528 | 89,0 |
| 720 | 109,8 |
| 804 | 104,8 |
| 999 | 98,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

106,6

204

90,0

212

127,8

999

108,1

0707 00 05

052

117,7

628

155,5

999

136,6

0709 90 70

052

104,4

204

83,4

999

93,9

0805 10 20

052

46,6

204

37,7

212

60,2

220

45,9

400

50,1

448

49,4

624

58,8

999

49,8

0805 50 10

052

42,3

388

50,1

508

39,2

528

37,6

624

61,7

999

46,2

0808 10 80

388

83,8

400

128,6

404

109,2

508

80,6

512

87,4

524

93,6

528

89,0

720

109,8

804

104,8

999

98,5

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 6.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 121/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 121/29

---

A BIZOTTSÁG 697/2006/EK RENDELETE

(2006. május 5.)

az egyes tagállamokban a 2006. március 1-je és augusztus 31-e közötti időszakban a vaj felvásárlásának megindításáról szóló 343/2006/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a vaj- és tejszínpiaci intervenció tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. december 16-i 2771/1999/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikkére,

mivel:

| (1) | A 343/2006/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja azon tagállamok jegyzékét, amelyekben az 1255/1999/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésében előírtak szerint meg kell indítani a vaj felvásárlását. |
| --- | --- |

(1)

A 343/2006/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja azon tagállamok jegyzékét, amelyekben az 1255/1999/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésében előírtak szerint meg kell indítani a vaj felvásárlását.

| (2) | A Belgium és Luxemburg által szolgáltatott legutóbbi információk alapján a Bizottság a 2771/1999/EK rendelet 8. cikkével összhangban megállapította, hogy a vaj piaci ára két egymást követő héten keresztül az intervenciós ár 92 %-a alatt volt. Ezért Belgiumban és Luxemburgban meg kell indítani az intervenciós felvásárlást. Következésképpen Belgiumot és Luxemburgot fel kell venni a 343/2006/EK rendeletben megállapított jegyzékre. |
| --- | --- |

(2)

A Belgium és Luxemburg által szolgáltatott legutóbbi információk alapján a Bizottság a 2771/1999/EK rendelet 8. cikkével összhangban megállapította, hogy a vaj piaci ára két egymást követő héten keresztül az intervenciós ár 92 %-a alatt volt. Ezért Belgiumban és Luxemburgban meg kell indítani az intervenciós felvásárlást. Következésképpen Belgiumot és Luxemburgot fel kell venni a 343/2006/EK rendeletben megállapított jegyzékre.

| (3) | A 343/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 343/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 343/2006/EK rendelet 1. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Az 1255/1999/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint a vaj felvásárlását a következő tagállamokban kell megindítani:

| — | Belgium |
| --- | --- |

—

Belgium

| — | Cseh Köztársaság |
| --- | --- |

—

Cseh Köztársaság

| — | Németország |
| --- | --- |

—

Németország

| — | Észtország |
| --- | --- |

—

Észtország

| — | Spanyolország |
| --- | --- |

—

Spanyolország

| — | Franciaország |
| --- | --- |

—

Franciaország

| — | Olaszország |
| --- | --- |

—

Olaszország

| — | Írország |
| --- | --- |

—

Írország

| — | Lettország |
| --- | --- |

—

Lettország

| — | Luxemburg |
| --- | --- |

—

Luxemburg

| — | Hollandia |
| --- | --- |

—

Hollandia

| — | Lengyelország |
| --- | --- |

—

Lengyelország

| — | Portugália |
| --- | --- |

—

Portugália

| — | Finnország |
| --- | --- |

—

Finnország

| — | Svédország |
| --- | --- |

—

Svédország

| — | Egyesült Királyság.” |
| --- | --- |

—

Egyesült Királyság.”

2. cikk

Ez a rendelet 2006. május 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 5-én.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 333., 1999.12.24., 11. o. A legutóbb a 2107/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 20. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 55., 2006.2.25., 17. o. A legutóbb a 663/2006/EK rendelettel (HL L 116., 2006.4.29., 39. o.) módosított rendelet.

3

---

| 6.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 121/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 121/30

---

A BIZOTTSÁG 698/2006/EK RENDELETE

(2006. május 5.)

az 530/1999/EK tanácsi rendeletnek a munkaerőköltség-felvételi és a strukturális keresetfelvételi statisztikák tekintetében történő végrehajtásáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a strukturális keresetfelvételi statisztikákról és a munkaerőköltség-felvételi statisztikákról szóló, 1999. március 9-i 530/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke iv. pontjára,

mivel:

| (1) | Az 530/1999/EK rendelet végrehajtási intézkedéseit a 452/2000/EK (2) és a 72/2002/EK (3) bizottsági rendelet tartalmazza, amelyek meghatározzák az egyes referencia-időszakok után a Bizottsághoz (Eurostathoz) továbbítandó minőségjelentések tartalmát és értékelési kritériumait. |
| --- | --- |

(1)

Az 530/1999/EK rendelet végrehajtási intézkedéseit a 452/2000/EK (2) és a 72/2002/EK (3) bizottsági rendelet tartalmazza, amelyek meghatározzák az egyes referencia-időszakok után a Bizottsághoz (Eurostathoz) továbbítandó minőségjelentések tartalmát és értékelési kritériumait.

| (2) | A minőségjelentésben található információnak bizonyos változókra kell utalniuk. Ezeket a változókat az 1726/1999/EK bizottsági rendelet (4) és az 1916/2000/EK bizottsági rendelet (5) határozta meg. |
| --- | --- |

(2)

A minőségjelentésben található információnak bizonyos változókra kell utalniuk. Ezeket a változókat az 1726/1999/EK bizottsági rendelet (4) és az 1916/2000/EK bizottsági rendelet (5) határozta meg.

| (3) | A strukturális keresetfelvételi statisztikák és a munkaerőköltség-felvételi statisztikák minőségellenőrzési intézkedéseit meg kell változtatni az 1726/1999/EK és az 1916/2000/EK rendeleteket módosító 1737/2005/EK és 1738/2005/EK rendeletek következményeképpen. Az érthetőség kedvéért, valamint a nemzeti statisztikai hivatalokra nehezedő teher csökkentése érdekében harmonizálni kell továbbá a munkaerőköltség-felvételi és keresetfelvételi statisztikák minőségértékelését is. |
| --- | --- |

(3)

A strukturális keresetfelvételi statisztikák és a munkaerőköltség-felvételi statisztikák minőségellenőrzési intézkedéseit meg kell változtatni az 1726/1999/EK és az 1916/2000/EK rendeleteket módosító 1737/2005/EK és 1738/2005/EK rendeletek következményeképpen. Az érthetőség kedvéért, valamint a nemzeti statisztikai hivatalokra nehezedő teher csökkentése érdekében harmonizálni kell továbbá a munkaerőköltség-felvételi és keresetfelvételi statisztikák minőségértékelését is.

| (4) | Ezért ennek megfelelően a 452/2000/EK és a 72/2002/EK rendelet helyébe ez a rendelet lép. |
| --- | --- |

(4)

Ezért ennek megfelelően a 452/2000/EK és a 72/2002/EK rendelet helyébe ez a rendelet lép.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a statisztikai programbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a statisztikai programbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az 530/1999/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében hivatkozott minőségjelentés tartalma és értékelési kritériumai e rendelet mellékletében találhatók.

Az e rendelet mellékletében megállapított változók az 1726/1999/EK I. és II. mellékletében és az 1916/2000/EK rendelet I. és II. mellékletében vannak meghatározva.

(2)   A mellékletben megállapított információkat közölni kell, amennyiben a strukturális keresetfelvételi statisztikákat és a munkaerőköltség-felvételi statisztikákat, a munkaerő-felmérést, a vállalkozások szerkezeti statisztikáját és a nemzeti számlákat érintő közösségi jogszabályokban szereplő eltérések ezt lehetővé teszik.

2. cikk

A minőségjelentést az Eurostatnak legkésőbb azon referencia-időszak végétől számított 24 hónap elteltével kell megküldeni, amelyre vonatkozóan az adatokat gyűjtötték, amennyiben a melléklet másképpen nem rendelkezik.

3. cikk

A 452/2000/EK és a 72/2002/EK rendelet hatályát veszti.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 5-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 63., 1999.3.12., 6. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 55., 2000.2.29., 53. o.

2

(3)  HL L 15., 2002.1.17., 7. o.

3

(4)  HL L 203., 1999.8.3., 28. o. A legutóbb az 1737/2005/EK rendelettel (HL L 279., 2005.10.22., 11. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 229., 2000.9.9., 3. o. A legutóbb az 1738/2005/EK rendelettel (HL L 279., 2005.10.22., 32. o.) módosított rendelet.

5

---

MELLÉKLET

A strukturális keresetfelvételi statisztikák és a munkaerőköltség-felvételi statisztikák minőségéről szóló jelentések tartalma és értékelése

A minőségről szóló jelentések az Európai Statisztikai Rendszer (ESS) mind a hat dimenziójáról tájékoztatnak, úgymint relevancia, megbízhatóság, időszerűség és pontosság, hozzáférhetőség, átláthatóság, összehasonlíthatóság, koherencia.

1.   Relevancia

A „relevancia” az a fokmérő, amely megmutatja, hogy a statisztikák milyen mértékig elégítik ki a jelenlegi és a lehetséges felhasználói igényeket. Megmutatja, hogy az igényelt statisztikák mindegyike elkészült-e, valamint annak mértékét, hogy az alkalmazott koncepciók (fogalommeghatározások, besorolások stb.) milyen mértékben felelnek meg a felhasználók kívánalmainak.

A strukturális munkaerőköltség-felvételi statisztikákról és a keresetfelvételi statisztikákról szóló minőségjelentések értelemszerűen tartalmazzák:

| — | a fő hazai felhasználók összefoglalóját, |
| --- | --- |

—

a fő hazai felhasználók összefoglalóját,

| — | fő igényeik ismertetését, ideértve a felajánlott adatokkal való megelégedettségük szintjének értékelését, |
| --- | --- |

—

fő igényeik ismertetését, ideértve a felajánlott adatokkal való megelégedettségük szintjének értékelését,

| — | bármely hiányosság (teljesség) vagy olyan rész leírását, amelyet a felhasználók többé nem tekintenek relevánsnak (redundancia), a teljességre való tekintettel, a hiányzó változókat és a változók hiányzó lebontásait egyértelműen ismertetni kell. |
| --- | --- |

—

bármely hiányosság (teljesség) vagy olyan rész leírását, amelyet a felhasználók többé nem tekintenek relevánsnak (redundancia), a teljességre való tekintettel, a hiányzó változókat és a változók hiányzó lebontásait egyértelműen ismertetni kell.

A fő hazai felhasználókra és fő igényeikre – köztük a felhasználói megelégedettségről szóló információ szolgáltatására – vonatkozó tételek szerepeltetése önkéntes jellegű.

E rendelet 2. cikkétől eltérve, a felkínált adatokkal való megelégedettség szintjére vonatkozó, önkéntesen nyújtott információt – amennyiben van ilyen – legkésőbb a referencia-időszak lejártát követő 36 hónap elteltével kell továbbítani az Eurostatnak.

2.   Pontosság

A pontosság általános statisztikai értelemben azt jelenti, hogy a számítások vagy becslések mennyire közelítenek az érintett változó pontos vagy valós értékéhez.

2.1.   Mintavételi hibák

A pontosság jeleként a relatív szórást (1) mindkét felmérés kulcsfontosságú változóira ki kell számítani és továbbítani kell.

| 1. | A munkaerőköltség-felvételi statisztikák esetében a relatív szórást a következő változókra kell kiszámítani és értékét továbbítani: | „éves munkaerő-költség” (2)

  és |
| --- | --- | --- |

1.

A munkaerőköltség-felvételi statisztikák esetében a relatív szórást a következő változókra kell kiszámítani és értékét továbbítani:

„éves munkaerő-költség” (2)

és

| | „óránkénti munkaerőköltség” (3). |
| --- | --- |

„óránkénti munkaerőköltség” (3).

A populáció egészére vonatkozó relatív szórástól eltekintve mindkét változó esetében különféle relatív szórásértékeket kell hozzáférhetővé tenni a következő egyéni lebontásokban:

| — | NACE nemzetgazdasági ágak, |
| --- | --- |

—

NACE nemzetgazdasági ágak,

| — | NUTS 1. szint (szükség esetén), |
| --- | --- |

—

NUTS 1. szint (szükség esetén),

| — | méretsáv (1–9 (szükség esetén), 10–49, 50–249, 250–499, 500–999, 1 000+). |
| --- | --- |

—

méretsáv (1–9 (szükség esetén), 10–49, 50–249, 250–499, 500–999, 1 000+).

| 2. | A strukturális keresetfelvételi statisztikák esetében a relatív szórást a következő változókra kell kiszámítani és értékét továbbítani: | „tárgyhavi bruttó kereset” (4)

  és |
| --- | --- | --- |

2.

A strukturális keresetfelvételi statisztikák esetében a relatív szórást a következő változókra kell kiszámítani és értékét továbbítani:

„tárgyhavi bruttó kereset” (4)

és

| | „tárgyhavi bruttó átlagórabér” (5). |
| --- | --- |

„tárgyhavi bruttó átlagórabér” (5).

A populáció egészére vonatkozó relatív szórástól eltekintve mindkét változó esetében hozzáférhetővé kell tenni különféle relatív szórásértékeket a következő egyéni lebontásokban:

| — | főállású (nőkre és férfiakra külön lebontva) és részmunkaidős alkalmazottak, |
| --- | --- |

—

főállású (nőkre és férfiakra külön lebontva) és részmunkaidős alkalmazottak,

| — | NACE nemzetgazdasági ágak, |
| --- | --- |

—

NACE nemzetgazdasági ágak,

| — | foglalkozás (ISCO-88 egy számjegyű szinten), |
| --- | --- |

—

foglalkozás (ISCO-88 egy számjegyű szinten),

| — | korcsoport (20 alatt, 20–29, 30–39, 40–49, 50–59, 60 és felette), |
| --- | --- |

—

korcsoport (20 alatt, 20–29, 30–39, 40–49, 50–59, 60 és felette),

| — | NUTS 1. szint (szükség esetén), |
| --- | --- |

—

NUTS 1. szint (szükség esetén),

| — | iskolai végzettség szintje (ISCED 0–6), |
| --- | --- |

—

iskolai végzettség szintje (ISCED 0–6),

| — | a vállalkozás méretsávja (1–9 (szükség esetén), 10–49, 50–249, 250–499, 500-999, 1 000+). |
| --- | --- |

—

a vállalkozás méretsávja (1–9 (szükség esetén), 10–49, 50–249, 250–499, 500-999, 1 000+).

Az iskolázottság szintje szerinti lebontás önkéntes jellegű.

Továbbá a tagállamokkal közösen megállapítottaknak megfelelően a tagállamok továbbítják az európai szintű közzétételi program többdimenziós táblázatainak azon celláinak listáját, amelyeket nem tekintenek elégséges mértékben megbízhatónak.

Amennyiben nem véletlenszerű mintavételt alkalmaznak, leírást kell adni a pontatlanságért felelős azon lehetséges forrásokról, amelyek az alkalmazott mintavételi technika miatt keletkeznek, és ha rendelkezésre áll, helyette a becslésekre gyakorolt hatásukat kell megadni.

2.2.   Nem mintavételi hibák

2.2.1.   Lefedettségi hibák

A strukturális munkaerőköltség-felvételi statisztikákról és a keresetfelvételi statisztikákról szóló minőségjelentések a lefedettséggel kapcsolatos következő információkat tartalmazzák értelemszerűen:

| — | a referencia- és a tanulmányozott populáció közötti bármiféle eltérés leírása, |
| --- | --- |

—

a referencia- és a tanulmányozott populáció közötti bármiféle eltérés leírása,

| — | a lefedettségi hiány és a lefedettségi többlet (6) becsült értéke a referenciapopuláció esetében. |
| --- | --- |

—

a lefedettségi hiány és a lefedettségi többlet (6) becsült értéke a referenciapopuláció esetében.

2.2.2.   Mérési és feldolgozási hibák

A strukturális munkaerőköltség-felvételi statisztikákról és a keresetfelvételi statisztikákról szóló minőségjelentések a mérési és feldolgozási hibákkal kapcsolatos következő információkat tartalmazzák értelemszerűen (7):

| — | információ azokról a változókról, amelyek esetében figyelmen kívül nem hagyható mérési és feldolgozási hibák léptek fel, |
| --- | --- |

—

információ azokról a változókról, amelyek esetében figyelmen kívül nem hagyható mérési és feldolgozási hibák léptek fel,

| — | információ a (figyelmen kívül nem hagyható) mérési és feldolgozási hibák fő forrásairól, a becslések pontosságára gyakorolt hatásukról, és ha rendelkezésre áll, a javításukra alkalmazott módszerekről. |
| --- | --- |

—

információ a (figyelmen kívül nem hagyható) mérési és feldolgozási hibák fő forrásairól, a becslések pontosságára gyakorolt hatásukról, és ha rendelkezésre áll, a javításukra alkalmazott módszerekről.

2.2.3.   A válaszok hiányából eredő hibák

A strukturális munkaerőköltség-felvételi statisztikákról és a keresetfelvételi statisztikákról szóló minőségjelentések a válaszok hiányából eredő hibákkal kapcsolatos következő információkat tartalmazza értelemszerűen:

| — | egységszintű válaszolási arány (8), |
| --- | --- |

—

egységszintű válaszolási arány (8),

| — | tételszintű javítási-pótlási arány (9) és a javítás és pótlás által az „éves munkaerőköltség” és a „tárgyhavi bruttó kereset” változó becslésének pontosságára gyakorolt hatás, ahogyan a 2.1. fejezetben értelemszerűen meghatározásra került, |
| --- | --- |

—

tételszintű javítási-pótlási arány (9) és a javítás és pótlás által az „éves munkaerőköltség” és a „tárgyhavi bruttó kereset” változó becslésének pontosságára gyakorolt hatás, ahogyan a 2.1. fejezetben értelemszerűen meghatározásra került,

| — | átfogó javítási-pótlási arány (10); amennyiben az információ nem hozzáférhető valamennyi kötelező változó esetében, a számítást azon kötelező változók alapján kell elvégezni, amelyeknél a szükséges információ rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

—

átfogó javítási-pótlási arány (10); amennyiben az információ nem hozzáférhető valamennyi kötelező változó esetében, a számítást azon kötelező változók alapján kell elvégezni, amelyeknél a szükséges információ rendelkezésre áll.

2.2.4.   A modellfeltevésből származó hibák

Amennyiben modellezést alkalmaznak, a strukturális munkaerőköltség-felvételi statisztikákról és a keresetfelvételi statisztikákról szóló minőségjelentések értelemszerűen tartalmazzák az alkalmazott modellek leírását és jelzést a becslésekre gyakorolt hatásukra (pl. a változó összértékének becsült aránya), legalább az „éves munkaerőköltség” és a „tárgyhavi bruttó kereset” változó esetében, ahogyan a 2.1. fejezetben értelemszerűen meghatározásra került.

Különös hangsúlyt kell fektetni a nem mintavételi hibák javítására szolgáló modellekre, mint például az összes kért méretosztály vagy a NACE nemzetgazdasági ágak egységeinek lefedése, az egységszintű nemválaszolás kiigazítását szolgáló javítás-pótlás vagy bruttósítás.

3.   Időbeli pontosság és időszerűség

Az időbeli pontosság egy előre bejelentett közlési időpont (a hivatalos tájékoztatási naptárban jogszabályok vagy előzetes megállapodások alapján közzétett határidő) és a tényleges közlés időpontja közötti eltérés.

Az információ „időszerűsége” a hozzáférhetőség és az általa leírt esemény vagy jelenség között eltelt időt tükrözi.

3.1.   Időbeli pontosság

Az időbeli pontossággal kapcsolatos problémák megértése és megoldása érdekében információt kell közölni a felmérés nemzeti szintű végrehajtásának folyamatáról, különös hangsúlyt fektetve a tervezett és megvalósult időpontok közötti megfelelésre:

| — | a válaszadóknak a válasz megküldésére megszabott határidők, ideértve a visszahívásokat és az utánkövetést is, |
| --- | --- |

—

a válaszadóknak a válasz megküldésére megszabott határidők, ideértve a visszahívásokat és az utánkövetést is,

| — | a terepmunka időszaka, |
| --- | --- |

—

a terepmunka időszaka,

| — | az adatfeldolgozás időszaka, |
| --- | --- |

—

az adatfeldolgozás időszaka,

| — | az első eredmények közzétételének időpontjai. |
| --- | --- |

—

az első eredmények közzétételének időpontjai.

3.2.   Időszerűség

A strukturális munkaerőköltség-felvételi statisztikákról és a keresetfelvételi statisztikákról szóló minőségjelentések értelemszerűen tartalmazzák az adat kibocsátása és az adat referencia-időszaka között eltelt időre nemzeti szinten vonatkozó információt.

4.   Hozzáférhetőség és áttekinthetőség

A „hozzáférhetőség” azokra a fizikai körülményekre utal, amelyek között a felhasználók adatokhoz juthatnak: hol találhatók, hogyan rendelhetők meg, mennyi a teljesítési idő, megfelelő marketingfeltételek (szerzői jog stb.), mikro- és makroadatok hozzáférhetősége, különféle formátumok és adathordozók (nyomtatott forma, fájlok, CD-ROM, Internet ...) stb.

Az „áttekinthetőség” az érthetőség fokára utal, beleértve az adat információs környezetét, vagyis hogy az adatot kísérik-e megfelelő metaadatok, illusztrációk, mint például grafikonok és térképek, hogy az adat minőségére vonatkozó információ hozzáférhető-e (beleértve a felhasználás korlátozását), továbbá utal a további segítség mértékére.

E rendelet 2. cikkétől eltérve, a hozzáférhetőséggel és áttekinthetőséggel kapcsolatos információt legkésőbb a referencia-időszak lejártát követő 36 hónap elteltével kell továbbítani az Eurostatnak.

4.1.   Hozzáférhetőség

A strukturális munkaerőköltség-felvételi statisztikákról és a keresetfelvételi statisztikákról szóló minőségjelentések az eredmények terjesztésének módjával kapcsolatos következő információkat tartalmazzák értelemszerűen:

| — | a fő eredmények, közöttük a szöveggel, ábrával, térképpel stb. kiegészített kiadványok közzétételére való utalások, |
| --- | --- |

—

a fő eredmények, közöttük a szöveggel, ábrával, térképpel stb. kiegészített kiadványok közzétételére való utalások,

| — | információ arról, hogy mely eredményeket – ha voltak ilyenek – küldtek meg a mintában szereplő adatközlő egységeknek. |
| --- | --- |

—

információ arról, hogy mely eredményeket – ha voltak ilyenek – küldtek meg a mintában szereplő adatközlő egységeknek.

4.2.   Áttekinthetőség

A strukturális munkaerőköltség-felvételi statisztikákról és a keresetfelvételi statisztikákról szóló minőségjelentések az eredmények érthetőségével és a metaadatok hozzáférhetőségével kapcsolatos következő információkat tartalmazzák értelemszerűen:

| — | a szolgáltatott metaadatok leírását és hivatkozásait, |
| --- | --- |

—

a szolgáltatott metaadatok leírását és hivatkozásait,

| — | a szolgáltatott statisztikákra vonatkozó fő módszertani dokumentumok hivatkozásait, |
| --- | --- |

—

a szolgáltatott statisztikákra vonatkozó fő módszertani dokumentumok hivatkozásait,

| — | a nemzeti statisztikai hivatalok által annak érdekében végzett fő műveletek leírását, hogy tájékoztassák a felhasználókat az adatokhoz való hozzáférés módjairól. |
| --- | --- |

—

a nemzeti statisztikai hivatalok által annak érdekében végzett fő műveletek leírását, hogy tájékoztassák a felhasználókat az adatokhoz való hozzáférés módjairól.

5.   Összehasonlíthatóság

Az „összehasonlíthatóság” célja az alkalmazott statisztikai koncepciók és mérési eszközök/eljárások különbségei hatásának mérése, amikor a statisztikákat földrajzi területek, nem földrajzi területek vagy időbeliség tekintetében hasonlítják össze.

5.1.   Földrajzi összehasonlíthatóság

A strukturális munkaerőköltség-felvételi statisztikákról és a keresetfelvételi statisztikákról szóló minőségjelentések értelemszerűen tartalmazzák a nemzeti és európai koncepció közötti különbségekre vonatkozó információt, ilyenek különösen a statisztikai egységek, populációk, referenciaidők, a változók osztályozása és fogalommeghatározása, valamint a becslésekre gyakorolt hatásuk.

5.2.   Időbeli összehasonlíthatóság

A strukturális munkaerőköltség-felvételi statisztikákról és a keresetfelvételi statisztikákról szóló minőségjelentések értelemszerűen tartalmazzák azokat az információkat, amelyek a fogalommeghatározások, a lefedettség és a módszerek korábbi felmérésekhez viszonyított változtatásaival, valamint becslésekre gyakorolt hatásaikkal kapcsolatosak. A fogalommeghatározások, lefedettség és módszerek változtatásaival kapcsolatos információt nem kell megküldeni, ha ezeket a változásokat a közösségi jogi aktusok módosításai idézik elő.

6.   Koherencia

A statisztikák „koherenciája” az a pontosságuk, amely alapján különféle módokon és célokra megbízhatóan egyesíthetők. Mindazonáltal általában egyszerűbb a koherencia hiányára utaló eseteket találni, mint bizonyítani a koherencia meglétét.

A strukturális munkaerőköltség-felvételi statisztikák és a keresetfelvételi statisztikák hasonló vagy akár azonos változóit alkalmazó források a következők: a munkaerő-felmérés (MEF), a vállalkozások szerkezeti statisztikája (SBS), a munkaerőköltség-index (LCI) és a nemzeti számlák (NSZ). A strukturális munkaerőköltség-felvételi statisztikákról és a keresetfelvételi statisztikákról szóló minőségjelentések értelemszerűen tartalmazzák az ezen forrásokból származó és a következőkben említett változók összesített és NACE nemzetgazdasági ágakra lebontott értékeit, valamint ha az értékek jelentősen eltérnek, utalást ennek okaira.

| 1. | A strukturális munkaerőköltség-felvételi statisztikák esetében összehasonlítást kell végezni a következők között:






  — | a referenciaévben ténylegesen ledolgozott órák száma alkalmazottanként kimutatva (11), valamint a főállásban ténylegesen ledolgozott órák átlaga MEF-évenként, szintén alkalmazottankénti kimutatásban, |
| --- | --- | --- |

1.

A strukturális munkaerőköltség-felvételi statisztikák esetében összehasonlítást kell végezni a következők között:

—

a referenciaévben ténylegesen ledolgozott órák száma alkalmazottanként kimutatva (11), valamint a főállásban ténylegesen ledolgozott órák átlaga MEF-évenként, szintén alkalmazottankénti kimutatásban,

| — | a „bérek és jövedelmek” változója alkalmazottanként kimutatva (12), valamint ugyanez a változó SBS-alkalmazottankénti kimutatásban, |
| --- | --- |

—

a „bérek és jövedelmek” változója alkalmazottanként kimutatva (12), valamint ugyanez a változó SBS-alkalmazottankénti kimutatásban,

| — | az „óránkénti munkaerőköltség” változójának átlagos éves növekedési aránya (13), valamint a ki nem igazított LCI átlagos éves növekedési aránya; a növekedési arányoknak utalniuk kell a felmérés és az előző felmérés referenciaévére, |
| --- | --- |

—

az „óránkénti munkaerőköltség” változójának átlagos éves növekedési aránya (13), valamint a ki nem igazított LCI átlagos éves növekedési aránya; a növekedési arányoknak utalniuk kell a felmérés és az előző felmérés referenciaévére,

| — | a „munkavállalói jövedelem” változója alkalmazottanként kimutatva (14), valamint az NSZ azonos változója. |
| --- | --- |

—

a „munkavállalói jövedelem” változója alkalmazottanként kimutatva (14), valamint az NSZ azonos változója.

| 2. | A strukturális keresetfelvételi statisztikák esetében összehasonlítást kell végezni a következők között:






  — | a „tárgyévi bruttó kereset” változója alkalmazottanként kimutatva (15), valamint az NSZ „bérek és jövedelmek” változója alkalmazottankénti kimutatásban. |
| --- | --- | --- |

2.

A strukturális keresetfelvételi statisztikák esetében összehasonlítást kell végezni a következők között:

—

a „tárgyévi bruttó kereset” változója alkalmazottanként kimutatva (15), valamint az NSZ „bérek és jövedelmek” változója alkalmazottankénti kimutatásban.

---

(1)  A relatív szórás a becslés varianciája négyzetgyökének és várt értékének hányadosaként számítható. Becsült értékét a mintavételi variancia becslése négyzetgyökének és becsült átlagának hányadosaként adják meg. A relatív szórást meghatározó arány számlálóját és nevezőjét a relatív szórás keletkező értékével együtt egyaránt meg kell adni. A mintavételi variancia becslésénél figyelembe kell venni a mintavétel kialakítását.

(2)  Összes D (összes munkaerőköltség), az 1726/1999/EK rendelet I. mellékletének D1., D2., D3. és D4. kódja értéke összegének és a D5. kód értékének különbsége.

(3)  Összes D (összes munkaerőköltség), az 1726/1999/EK rendelet I. mellékletének D1., D2., D3. és D4. kódja értéke összegének és a D5. kód értékének különbsége osztva a B1 kód értékével

(4)  4.2. kód (tárgyhavi bruttó kereset) az 1916/2000/EK rendelet I. melléklete szerint.

(5)  4.3. kód az 1926/2000/EK rendelet I. melléklete szerint.

(6)  A „lefedettségi hiány” azokra az egységekre utal, amelyeket hiba folytán nem foglaltak be a keretbe. A „lefedettségi többlet” a megfigyelési körön ténylegesen kívül eső vagy a gyakorlatban nem létező egységekre vonatkozik.

(7)  A mérési hibák az adatgyűjtés folyamán bekövetkező hibák. Mérési hibák számos forrásból származhatnak, ideértve a felmérés eszközét, a válaszadót, az információs rendszert, az adatgyűjtés módszerét és a kérdezőbiztost. A feldolgozási hibák az adatgyűjtést követő feldolgozás során bekövetkező hibák, ilyenek például adatrögzítési, kódolási, javítási, súlyozási és táblázatkészítési hibák.

(8)  Az egységszintű válaszolási arány a válaszok számának az érintett válaszadók számához viszonyított, százalékban kifejezett aránya.

(9)  A tételszintű javítási-pótlási arány jelöli egy meghatározott változó javított vagy pótolt értékeinek az ezen változó értékének teljes számához viszonyított, százalékban kifejezett arányát.

(10)  Az átfogó javítási-pótlási arány jelöli az összes javított vagy pótolt változónak az ezen változók értékének teljes számához viszonyított, százalékban kifejezett arányát.

(11)  A B1. kód és az A1. kód értékének hányadosa az 1726/1999/EK rendelet I. mellékletében.

(12)  A D11. kód és az A1. kód értékének hányadosa az 1726/1999 rendelet I. mellékletében.

(13)  A 2.1. fejezetben meghatározottak szerint.

(14)  A D1. kód és az A1. kód értékének hányadosa az 1726/1999/EK rendelet I. mellékletében.

(15)  A 4.1. kód és az alkalmazottak számának hányadosa az 1916/2000/EK rendelet I. mellékletében.

---

| 6.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 121/36 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 121/36

---

A BIZOTTSÁG 699/2006/EK RENDELETE

(2006. május 5.)

a 2092/91/EGK rendelet I. mellékletének a baromfi szabadtéri kifutókhoz való hozzáférésének tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek ökológiai termeléséről, valamint a mezőgazdasági termékeken és élelmiszereken erre utaló jelölésekről szóló, 1991. június 24-i 2092/91/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke második francia bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az ökológiai termelési módszer alapelveivel összhangban az állatállománynak hozzá kell férnie szabadtéri területekhez vagy legelőhöz, ha az időjárási viszonyok lehetővé teszik. |
| --- | --- |

(1)

Az ökológiai termelési módszer alapelveivel összhangban az állatállománynak hozzá kell férnie szabadtéri területekhez vagy legelőhöz, ha az időjárási viszonyok lehetővé teszik.

| (2) | Az ökológiai termelés jelenleg hatályos szabályai az emlősök részére kivételt írnak elő ezen elv alól, ha a különleges egészségügyi problémákra vonatkozó közösségi vagy nemzeti követelmények megtiltják ezen állatok számára a szabadtéri területekhez való hozzáférést. Az ökológiai baromfi tekintetében azonban nincs kivétel. |
| --- | --- |

(2)

Az ökológiai termelés jelenleg hatályos szabályai az emlősök részére kivételt írnak elő ezen elv alól, ha a különleges egészségügyi problémákra vonatkozó közösségi vagy nemzeti követelmények megtiltják ezen állatok számára a szabadtéri területekhez való hozzáférést. Az ökológiai baromfi tekintetében azonban nincs kivétel.

| (3) | A madárinfluenza terjedését érintő jelenlegi megfontolások fényében, szükséges azon óvintézkedések tekintetbe vétele, amelyek megkövetelhetik a baromfi zárt térben való maradását. A következetesség és egyértelműség, valamint a ökológiai baromfitenyésztési rendszer folytatásának garantálása érdekében szintén szükséges megengedni a termelőknek, hogy a baromfit zárt térben tartsák anélkül, hogy elveszítenék az ökológiai státuszt, ha a közösségi jog alapján a köz- vagy állategészség védelmének céljából elrendelt korlátozások, beleértve az állategészségügyi korlátozásokat is, megtiltják a baromfi számára a szabadtéri területekhez vagy legelőhöz való hozzáférést. |
| --- | --- |

(3)

A madárinfluenza terjedését érintő jelenlegi megfontolások fényében, szükséges azon óvintézkedések tekintetbe vétele, amelyek megkövetelhetik a baromfi zárt térben való maradását. A következetesség és egyértelműség, valamint a ökológiai baromfitenyésztési rendszer folytatásának garantálása érdekében szintén szükséges megengedni a termelőknek, hogy a baromfit zárt térben tartsák anélkül, hogy elveszítenék az ökológiai státuszt, ha a közösségi jog alapján a köz- vagy állategészség védelmének céljából elrendelt korlátozások, beleértve az állategészségügyi korlátozásokat is, megtiltják a baromfi számára a szabadtéri területekhez vagy legelőhöz való hozzáférést.

| (4) | Az állandó szabadtéri hozzáféréshez szokott baromfik szabadtéri kifutókhoz való hozzáférésének korlátozása veszélyeztetheti jólétüket. Ezen intézkedések káros hatásainak csökkentése érdekében az állatoknak elegendő mennyiségű szálastakarmányhoz és megfelelő anyagokhoz való állandó hozzáférést kell biztosítani, amely minden egyed számára lehetővé teszi szálastakarmányra, kapirgálásra és porfürdőre vonatkozó szükségleteinek kielégítését. |
| --- | --- |

(4)

Az állandó szabadtéri hozzáféréshez szokott baromfik szabadtéri kifutókhoz való hozzáférésének korlátozása veszélyeztetheti jólétüket. Ezen intézkedések káros hatásainak csökkentése érdekében az állatoknak elegendő mennyiségű szálastakarmányhoz és megfelelő anyagokhoz való állandó hozzáférést kell biztosítani, amely minden egyed számára lehetővé teszi szálastakarmányra, kapirgálásra és porfürdőre vonatkozó szükségleteinek kielégítését.

| (5) | A 2092/91/EGK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 2092/91/EGK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések sürgetően szükségesek, tekintve, hogy egye tagállamokban már alkalmaznak korlátozásokat. Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. |
| --- | --- |

(6)

Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések sürgetően szükségesek, tekintve, hogy egye tagállamokban már alkalmaznak korlátozásokat. Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2092/91/EGK rendelet 14. cikke által létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2092/91/EGK rendelet 14. cikke által létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2092/91/EGK rendelet I. mellékletének B. részében a 8.4.7. ponttal egészül ki:

| „8.4.7. | A 8.4.2. és a 8.4.5. pontban foglalt intézkedések ellenére a baromfi zárt térben tartható, ha a közösségi jog alapján a köz- vagy állategészség védelmének céljából elrendelt korlátozások, beleértve az állategészségügyi korlátozásokat is, megtiltják vagy korlátozzák a baromfi számára a szabadtéri vagy legelő területekhez való hozzáférést.
  Ha a baromfit zárt térben tartják, elegendő mennyiségű szálastakarmányhoz és megfelelő anyagokhoz való állandó hozzáférést kell biztosítani a baromfi etológiai szükségleteinek kielégítése céljából.
  A Bizottság 2006. október 15-ig megvizsgálja e bekezdés alkalmazását, különös tekintettel az állatjólléti követelményekre.” |
| --- | --- |

„8.4.7.

A 8.4.2. és a 8.4.5. pontban foglalt intézkedések ellenére a baromfi zárt térben tartható, ha a közösségi jog alapján a köz- vagy állategészség védelmének céljából elrendelt korlátozások, beleértve az állategészségügyi korlátozásokat is, megtiltják vagy korlátozzák a baromfi számára a szabadtéri vagy legelő területekhez való hozzáférést.

Ha a baromfit zárt térben tartják, elegendő mennyiségű szálastakarmányhoz és megfelelő anyagokhoz való állandó hozzáférést kell biztosítani a baromfi etológiai szükségleteinek kielégítése céljából.

A Bizottság 2006. október 15-ig megvizsgálja e bekezdés alkalmazását, különös tekintettel az állatjólléti követelményekre.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 5-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 198., 1991.7.22., 1. o. A legutóbb az 592/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 104., 2006.4.13., 13. o.) módosított rendelet.

1

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 6.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 121/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 121/38

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. február 20.)

a hulladékok égetéséről szóló 2000/76/EK irányelv végrehajtására vonatkozó jelentéstételhez felhasználandó kérdőív meghatározásáról

(az értesítés a C(2006) 438. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/329/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésére,

tekintettel a hulladékok égetéséről szóló, 2000. december 4-i 2000/76/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2000/76/EK irányelvet a tagállamoknak 2002. december 28-a előtt kellett végrehajtaniuk, és a Bizottság által kialakítandó kérdőív segítségével jelentést kell majd benyújtaniuk a végrehajtásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A 2000/76/EK irányelvet a tagállamoknak 2002. december 28-a előtt kellett végrehajtaniuk, és a Bizottság által kialakítandó kérdőív segítségével jelentést kell majd benyújtaniuk a végrehajtásra vonatkozóan.

| (2) | E kérdőív átfogó célja, hogy a tagállamok válaszai révén információt gyűjtsön a 2000/76/EK irányelv végrehajtásáról, valamint hogy meghatározza a tagállamok hulladékégető és hulladék-együttégető üzemek szabályozására vonatkozó megközelítéseit. |
| --- | --- |

(2)

E kérdőív átfogó célja, hogy a tagállamok válaszai révén információt gyűjtsön a 2000/76/EK irányelv végrehajtásáról, valamint hogy meghatározza a tagállamok hulladékégető és hulladék-együttégető üzemek szabályozására vonatkozó megközelítéseit.

| (3) | A jelentéstételi időszaknak a 2002. december 28-át követő első három évet kell lefednie, és azt a 94/67/EK és a 96/61/EK irányelv jelentéstételre vonatkozó követelményeit figyelembe véve kell meghatározni. Figyelembe véve, hogy a 2000/76/EK irányelv 2005. december 28-ától minden meglévő üzemre teljes mértékben alkalmazandó, és mivel az EU-ban üzemeltetett művek túlnyomó többsége a meglévő üzemek csoportjához tartozik, valamint hogy a 94/67/EK irányelv 2005. december 28-tól hatályát veszti, és a 96/61/EK irányelv szerinti jelentéstétel a 2006–2008-ig tartó időszakot öleli fel, a legmegfelelőbb első teljes jelentéstételi időszak 2006. január 1-jétől2008. december 31-éig terjed. |
| --- | --- |

(3)

A jelentéstételi időszaknak a 2002. december 28-át követő első három évet kell lefednie, és azt a 94/67/EK és a 96/61/EK irányelv jelentéstételre vonatkozó követelményeit figyelembe véve kell meghatározni. Figyelembe véve, hogy a 2000/76/EK irányelv 2005. december 28-ától minden meglévő üzemre teljes mértékben alkalmazandó, és mivel az EU-ban üzemeltetett művek túlnyomó többsége a meglévő üzemek csoportjához tartozik, valamint hogy a 94/67/EK irányelv 2005. december 28-tól hatályát veszti, és a 96/61/EK irányelv szerinti jelentéstétel a 2006–2008-ig tartó időszakot öleli fel, a legmegfelelőbb első teljes jelentéstételi időszak 2006. január 1-jétől2008. december 31-éig terjed.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/692/EGK tanácsi irányelv (2) 6. cikke által létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/692/EGK tanácsi irányelv (2) 6. cikke által létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

1.   A tagállamok a 2000/76/EK irányelv végrehajtására vonatkozó jelentés elkészítéséhez – az irányelv 15. cikkével összhangban – a mellékletben meghatározott kérdőívet használják fel.

2.   Az első jelentés a 2006. január 1-jével kezdődő hároméves időszakot öleli fel, és azt legkésőbb 2009. szeptember 30-ig kell benyújtani a Bizottságnak.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. február 20-án.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 332., 2000.12.28., 91. o.

1

(2)  HL L 377., 1991.12.31., 48. o.

2

---

MELLÉKLET

a hulladékok égetéséről szóló 2000/76/EK irányelv végrehajtására vonatkozó jelentéstételhez felhasználandó kérdőív

Figyelem: Kérjük biztosítson hivatkozási adatokat azon információk meghatározásához, amelyeket már benyújtottak a Bizottsághoz.

AZ IRÁNYELV VÉGREHAJTÁSA

| 2. cikk (1) bekezdés | 1. | Hány hulladékégető és hulladék-együttégető mű tartozik a 2000/76/EK irányelv hatálya alá az ön tagállamában? |
| --- | --- | --- |

2. cikk (1) bekezdés

1.

Hány hulladékégető és hulladék-együttégető mű tartozik a 2000/76/EK irányelv hatálya alá az ön tagállamában?

3. cikk

| 2. | Kérjük írja le azokat a problémákat, amelyek az irányelv átültetése és végrehajtása során a 3. cikkben megadott fogalommeghatározásokkal kapcsolatban merültek fel. |
| --- | --- |

2.

Kérjük írja le azokat a problémákat, amelyek az irányelv átültetése és végrehajtása során a 3. cikkben megadott fogalommeghatározásokkal kapcsolatban merültek fel.

4. cikk (1) bekezdés

| 3. | Hány engedélyt adtak ki a 4. cikk (1) bekezdése szerint:






  (a) | új égetőműre? |
| --- | --- | --- |

3.

Hány engedélyt adtak ki a 4. cikk (1) bekezdése szerint:

(a)

új égetőműre?

| (b) | meglévő égetőműre? |
| --- | --- |

(b)

meglévő égetőműre?

| (c) | új együttégető műre?, valamint |
| --- | --- |

(c)

új együttégető műre?, valamint

| (d) | meglévő együttégető műre? |
| --- | --- |

(d)

meglévő együttégető műre?

Megjegyzések: „Meglévő” művek a 3. cikk (6) bekezdésében meghatározottak szerint. „Új” művek az összes többi üzem.

| 4. | Kapott-e engedélyt mobil üzem ezen irányelv alapján? |
| --- | --- |

4.

Kapott-e engedélyt mobil üzem ezen irányelv alapján?

| 5. | Hány hulladékégető és hulladék-együttégető műnek kell még engedélyt kiadni a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban? |
| --- | --- |

5.

Hány hulladékégető és hulladék-együttégető műnek kell még engedélyt kiadni a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban?

4. cikk (4) bekezdés

| 6. | Amennyiben ezek az adatok hozzáférhetők, adja meg a teljes engedélyezett hulladékáteresztő kapacitást:






  (a) | új égetőműre; |
| --- | --- | --- |

6.

Amennyiben ezek az adatok hozzáférhetők, adja meg a teljes engedélyezett hulladékáteresztő kapacitást:

(a)

új égetőműre;

| (b) | meglévő égetőműre; |
| --- | --- |

(b)

meglévő égetőműre;

| (c) | új együttégető műre; és |
| --- | --- |

(c)

új együttégető műre; és

| (d) | meglévő együttégető műre. |
| --- | --- |

(d)

meglévő együttégető műre.

| 7. | Milyen hulladékkategóriákat (lehetőség szerint az Európai Hulladékkatalógusban meghatározottak szerint) égetnek el együttégetéssel cementégető művekben? |
| --- | --- |

7.

Milyen hulladékkategóriákat (lehetőség szerint az Európai Hulladékkatalógusban meghatározottak szerint) égetnek el együttégetéssel cementégető művekben?

| 8. | Milyen hulladékkategóriákat (lehetőség szerint az Európai Hulladékkatalógusban meghatározottak szerint) égetnek el együttégetéssel:






  (a) | nem cementégető mű jellegű tüzelőberendezésben (pl. erőművekben)?; és |
| --- | --- | --- |

8.

Milyen hulladékkategóriákat (lehetőség szerint az Európai Hulladékkatalógusban meghatározottak szerint) égetnek el együttégetéssel:

(a)

nem cementégető mű jellegű tüzelőberendezésben (pl. erőművekben)?; és

| (b) | a II. melléklet II.1. és II.2. pontjai alá nem tartozó iparágakban végzett hulladék-együttégetéssel? |
| --- | --- |

(b)

a II. melléklet II.1. és II.2. pontjai alá nem tartozó iparágakban végzett hulladék-együttégetéssel?

| 9. | Amennyiben ezek az adatok hozzáférhetőek, kérjük határozza meg az említett üzemekben együttégetéssel elégetett hulladék mennyiségét. |
| --- | --- |

9.

Amennyiben ezek az adatok hozzáférhetőek, kérjük határozza meg az említett üzemekben együttégetéssel elégetett hulladék mennyiségét.

4. cikk (5) bekezdés

| 10. | Milyen rendelkezéseket hoztak az engedélyezési eljáráson belül:






  (a) | a kezelhető veszélyes hulladék kategóriáinak és mennyiségeinek meghatározása tekintetében? |
| --- | --- | --- |

10.

Milyen rendelkezéseket hoztak az engedélyezési eljáráson belül:

(a)

a kezelhető veszélyes hulladék kategóriáinak és mennyiségeinek meghatározása tekintetében?

| (b) | a kezelendő veszélyes hulladék minimális és maximális tömegárama tekintetében? |
| --- | --- |

(b)

a kezelendő veszélyes hulladék minimális és maximális tömegárama tekintetében?

| (c) | az engedélyezett veszélyes hulladékok fűtőérték-tartománya, valamint a szennyezőanyag-tartalomra – pl. poliklórozott bifenilek (PCB), pentaklór-fenol (PCP), klór, fluor, kén, nehézfémek – vonatkozó korlátozások tekintetében? |
| --- | --- |

(c)

az engedélyezett veszélyes hulladékok fűtőérték-tartománya, valamint a szennyezőanyag-tartalomra – pl. poliklórozott bifenilek (PCB), pentaklór-fenol (PCP), klór, fluor, kén, nehézfémek – vonatkozó korlátozások tekintetében?

5. cikk (4) bekezdés

| 11. | Mely hulladékokat tekintik reprezentatív mintavételre „alkalmatlan”-nak? |
| --- | --- |

11.

Mely hulladékokat tekintik reprezentatív mintavételre „alkalmatlan”-nak?

6. cikk (4) bekezdés

| 12. | A kohógázok tartózkodási ideje és hőmérséklete tekintetében a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint:






  (a) | adtak-e mentességet az üzemi feltételek alól a 6. cikk (4) bekezdésével összhangban: (Igen/Nem) |
| --- | --- | --- |

12.

A kohógázok tartózkodási ideje és hőmérséklete tekintetében a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint:

(a)

adtak-e mentességet az üzemi feltételek alól a 6. cikk (4) bekezdésével összhangban: (Igen/Nem)

| (b) | Amennyiben az (a) kérdésre adott válasz „igen”, hány mentességet adtak? |
| --- | --- |

(b)

Amennyiben az (a) kérdésre adott válasz „igen”, hány mentességet adtak?

| (c) | Amennyiben ezek az adatok hozzáférhetőek, kérjük minden egyes esetben részletezze az eltérés(ek) odaítélésének indoklását a következők belefoglalásával:






  (i) | az égetőmű vagy együttégető mű kapacitásának meghatározása; |
| --- | --- | --- |

(c)

Amennyiben ezek az adatok hozzáférhetőek, kérjük minden egyes esetben részletezze az eltérés(ek) odaítélésének indoklását a következők belefoglalásával:

(i)

az égetőmű vagy együttégető mű kapacitásának meghatározása;

| (ii) | a hulladékégető vagy együttégető mű hozzávetőleges kora, valamint az, hogy a kérdéses üzem a 3. cikk (6) bekezdésében meghatározottak szerinti „meglévő” vagy új üzem-e; |
| --- | --- |

(ii)

a hulladékégető vagy együttégető mű hozzávetőleges kora, valamint az, hogy a kérdéses üzem a 3. cikk (6) bekezdésében meghatározottak szerinti „meglévő” vagy új üzem-e;

| (iii) | az elégetett hulladék típusa; |
| --- | --- |

(iii)

az elégetett hulladék típusa;

| (iv) | hogyan biztosítja a követelmény, hogy nem termelnek több maradékanyagot, mint egy mentesség nélküli üzemben, valamint azt, hogy az említett maradékanyagok szerves szennyezőanyag-tartalma nem magasabb annál, ami egy mentesség nélküli üzemtől elvárt; |
| --- | --- |

(iv)

hogyan biztosítja a követelmény, hogy nem termelnek több maradékanyagot, mint egy mentesség nélküli üzemben, valamint azt, hogy az említett maradékanyagok szerves szennyezőanyag-tartalma nem magasabb annál, ami egy mentesség nélküli üzemtől elvárt;

| (v) | az engedélyben meghatározott üzemi feltételek; és |
| --- | --- |

(v)

az engedélyben meghatározott üzemi feltételek; és

| (vi) | a szóban forgó üzem által betartandó kibocsátási határértékek. |
| --- | --- |

(vi)

a szóban forgó üzem által betartandó kibocsátási határértékek.

6. cikk (6) bekezdés

| 13. | Égetőművek esetében:






  (a) | Hány „meglévő” üzem hasznosít hulladékégetési folyamat révén előállított hőt?; és |
| --- | --- | --- |

13.

Égetőművek esetében:

(a)

Hány „meglévő” üzem hasznosít hulladékégetési folyamat révén előállított hőt?; és

| (b) | Hány „új” üzem hasznosít hulladékégetési folyamat révén előállított hőt? |
| --- | --- |

(b)

Hány „új” üzem hasznosít hulladékégetési folyamat révén előállított hőt?

| 14. | Hulladék-együttégető művek esetében:






  (a) | Hány „meglévő” üzem hasznosít hulladékégetési folyamat révén előállított hőt?; és |
| --- | --- | --- |

14.

Hulladék-együttégető művek esetében:

(a)

Hány „meglévő” üzem hasznosít hulladékégetési folyamat révén előállított hőt?; és

| (b) | Hány „új” üzem hasznosít hulladékégetési folyamat révén előállított hőt? |
| --- | --- |

(b)

Hány „új” üzem hasznosít hulladékégetési folyamat révén előállított hőt?

7. cikk (1) bekezdés

| 15. | Hulladékégető művek esetében milyen rendelkezések vannak hatályban (a 12. cikk (2) bekezdésében előírt jelentésen kívül, ha van ilyen) a művek olyan megtervezésének, felszerelésének, megépítésének és üzemeltetésének biztosítására, hogy azok ne lépjék túl (az irányelv V. mellékletében előírt) kibocsátási határértékeket? |
| --- | --- |

15.

Hulladékégető művek esetében milyen rendelkezések vannak hatályban (a 12. cikk (2) bekezdésében előírt jelentésen kívül, ha van ilyen) a művek olyan megtervezésének, felszerelésének, megépítésének és üzemeltetésének biztosítására, hogy azok ne lépjék túl (az irányelv V. mellékletében előírt) kibocsátási határértékeket?

7. cikk (2) bekezdés

| 16. | Hulladék-együttégető művek esetében milyen rendelkezések vannak hatályban (a 12. cikk (2) bekezdésében előírt jelentésen kívül, ha van ilyen) a művek olyan megtervezésének, felszerelésének, megépítésének és üzemeltetésének biztosítására, hogy azok ne lépjék túl (az irányelv II. mellékletében előírt) kibocsátási határértékeket? |
| --- | --- |

16.

Hulladék-együttégető művek esetében milyen rendelkezések vannak hatályban (a 12. cikk (2) bekezdésében előírt jelentésen kívül, ha van ilyen) a művek olyan megtervezésének, felszerelésének, megépítésének és üzemeltetésének biztosítására, hogy azok ne lépjék túl (az irányelv II. mellékletében előírt) kibocsátási határértékeket?

| 17. | Hulladék együttégetését végző cementégető kemencék esetében a II. melléklet 1. bekezdésével összhangban ítéltek-e oda mentességeket a NOx-ra, szilárd anyagra, SO2-re vagy összes szerves szénre (TOC) vonatkozó kibocsátási határértékek alól? (Igen/Nem)






  a) | Amennyiben a kérdésre adott válasz „igen”, hány mentességet adtak?; valamint |
| --- | --- | --- |

17.

Hulladék együttégetését végző cementégető kemencék esetében a II. melléklet 1. bekezdésével összhangban ítéltek-e oda mentességeket a NOx-ra, szilárd anyagra, SO2-re vagy összes szerves szénre (TOC) vonatkozó kibocsátási határértékek alól? (Igen/Nem)

a)

Amennyiben a kérdésre adott válasz „igen”, hány mentességet adtak?; valamint

| b) | Amennyiben ezek az adatok hozzáférhetőek, kérjük minden egyes esetben részletezze az eltérés(ek) odaítélésének indoklását a következők belefoglalásával:






  (i) | az üzem kapacitásának meghatározása; |
| --- | --- | --- |

b)

Amennyiben ezek az adatok hozzáférhetőek, kérjük minden egyes esetben részletezze az eltérés(ek) odaítélésének indoklását a következők belefoglalásával:

(i)

az üzem kapacitásának meghatározása;

| (ii) | az üzem korának meghatározása; |
| --- | --- |

(ii)

az üzem korának meghatározása;

| (iii) | az együttégetéssel elégetett hulladék típusa; |
| --- | --- |

(iii)

az együttégetéssel elégetett hulladék típusa;

| (iv) | az engedélyben meghatározott üzemi feltételek; és |
| --- | --- |

(iv)

az engedélyben meghatározott üzemi feltételek; és

| (v) | az összes üzem által betartandó kibocsátási határértékek. |
| --- | --- |

(v)

az összes üzem által betartandó kibocsátási határértékek.

7. cikk (2) és (4) bekezdés

| 18. | Hány hulladék-együttégető műre vonatkoznak az irányelv V. mellékletében előírt kibocsátási határértékek (azaz ahol kezeletlen települési hulladék égetését végzik, vagy a hőtermelés több mint 40 %-a veszélyes hulladék elégetéséből származik)? |
| --- | --- |

18.

Hány hulladék-együttégető műre vonatkoznak az irányelv V. mellékletében előírt kibocsátási határértékek (azaz ahol kezeletlen települési hulladék égetését végzik, vagy a hőtermelés több mint 40 %-a veszélyes hulladék elégetéséből származik)?

7. cikk (5) bekezdés

| 19. | A hulladékégető és együttégető művekből a levegőbe történő kibocsátás esetében – amennyiben szükséges – állapítottak-e meg kibocsátási határértékeket a II. vagy V. mellékletben megadottakon túl? (Igen/Nem)
  Amennyiben „igen”, és ha az adatok hozzáférhetőek, kérjük határozza meg:






  (a) | azokat az üzemeket, amelyekre az említett határértékek vonatkoznak (azaz, hulladékégető vagy együttégető); |
| --- | --- | --- |

19.

A hulladékégető és együttégető művekből a levegőbe történő kibocsátás esetében – amennyiben szükséges – állapítottak-e meg kibocsátási határértékeket a II. vagy V. mellékletben megadottakon túl? (Igen/Nem)

Amennyiben „igen”, és ha az adatok hozzáférhetőek, kérjük határozza meg:

(a)

azokat az üzemeket, amelyekre az említett határértékek vonatkoznak (azaz, hulladékégető vagy együttégető);

| (b) | mely üzemek „új”-ak vagy „meglévő”-k ezek közül; |
| --- | --- |

(b)

mely üzemek „új”-ak vagy „meglévő”-k ezek közül;

| (c) | azokat a szennyező anyagokat, amelyekre a határértékek vonatkoznak; |
| --- | --- |

(c)

azokat a szennyező anyagokat, amelyekre a határértékek vonatkoznak;

| (d) | miért vonatkoznak rájuk; |
| --- | --- |

(d)

miért vonatkoznak rájuk;

| (e) | a határértékeket; |
| --- | --- |

(e)

a határértékeket;

| (f) | hogy a határértékeket folyamatosan figyelemmel kísérik-e, vagy sem. |
| --- | --- |

(f)

hogy a határértékeket folyamatosan figyelemmel kísérik-e, vagy sem.

8. cikk (2), (3), (4) és (5) bekezdés

| 20. | Hogyan határozzák meg füstgáztisztító berendezésekből származó szennyvizek kibocsátási határértékeit a vízi környezetre vonatkozóan? |
| --- | --- |

20.

Hogyan határozzák meg füstgáztisztító berendezésekből származó szennyvizek kibocsátási határértékeit a vízi környezetre vonatkozóan?

8. cikk (6) bekezdés a) pont

| 21. | Milyen rendelkezéseket hoztak a IV. mellékletben felsorolt anyagok kibocsátásának ellenőrzésére az engedélyezési eljáráson belül? |
| --- | --- |

21.

Milyen rendelkezéseket hoztak a IV. mellékletben felsorolt anyagok kibocsátásának ellenőrzésére az engedélyezési eljáráson belül?

8. cikk (6) bekezdés b) pont

| 22. | Milyen üzemi ellenőrzési paramétereket állapítottak meg a szennyvízkibocsátásra vonatkozóan az engedélyezési eljárás során? |
| --- | --- |

22.

Milyen üzemi ellenőrzési paramétereket állapítottak meg a szennyvízkibocsátásra vonatkozóan az engedélyezési eljárás során?

8. cikk (7) bekezdés

| 23. | Milyen rendelkezéseket hoztak a talaj, a felszíni vizek vagy talajvíz védelmének biztosítása érdekében a 8. cikk (7) bekezdésével összhangban? |
| --- | --- |

23.

Milyen rendelkezéseket hoztak a talaj, a felszíni vizek vagy talajvíz védelmének biztosítása érdekében a 8. cikk (7) bekezdésével összhangban?

| 24. | Milyen kritériumokat alkalmaznak annak biztosítására, hogy a tárolókapacitás megfelelő az ilyen vizek vizsgálatához és szükség esetén a kiengedés előtti kezeléséhez? |
| --- | --- |

24.

Milyen kritériumokat alkalmaznak annak biztosítására, hogy a tárolókapacitás megfelelő az ilyen vizek vizsgálatához és szükség esetén a kiengedés előtti kezeléséhez?

8. cikk (8) bekezdés

| 25. | Amennyiben szennyező anyagokra kibocsátási határértékeket állapítottak meg a IV. mellékletben meghatározott szennyező anyagokon túl:






  (a) | mely üzemekre vonatkoznak az említett határértékek (azaz, hulladékégető vagy együttégető, „új” vagy „meglévő”)? |
| --- | --- | --- |

25.

Amennyiben szennyező anyagokra kibocsátási határértékeket állapítottak meg a IV. mellékletben meghatározott szennyező anyagokon túl:

(a)

mely üzemekre vonatkoznak az említett határértékek (azaz, hulladékégető vagy együttégető, „új” vagy „meglévő”)?

| (b) | mely szennyező anyagokra vonatkoznak ezek a határértékek? |
| --- | --- |

(b)

mely szennyező anyagokra vonatkoznak ezek a határértékek?

| (c) | miért vonatkoznak rájuk? és |
| --- | --- |

(c)

miért vonatkoznak rájuk? és

| (d) | mik ezek a határértékek? |
| --- | --- |

(d)

mik ezek a határértékek?

9. cikk

| 26. | Milyen általános rendelkezéseket hoztak a hulladékégető vagy együttégető művekből származó maradékok mennyisége és ártalmassága lehető legkisebbre csökkentésének érdekében? |
| --- | --- |

26.

Milyen általános rendelkezéseket hoztak a hulladékégető vagy együttégető művekből származó maradékok mennyisége és ártalmassága lehető legkisebbre csökkentésének érdekében?

10. cikk (1) bekezdés

| 27. | Hulladékégetési folyamat esetében milyen rendelkezéseket hoztak annak érdekében, hogy figyelemmel kísérjék a vonatkozó paramétereket, körülményeket és tömegkoncentrációt? |
| --- | --- |

27.

Hulladékégetési folyamat esetében milyen rendelkezéseket hoztak annak érdekében, hogy figyelemmel kísérjék a vonatkozó paramétereket, körülményeket és tömegkoncentrációt?

| 28. | Hulladék-együttégetési folyamat esetében milyen rendelkezéseket hoztak annak érdekében, hogy figyelemmel kísérjék a vonatkozó paramétereket, körülményeket és tömegkoncentrációt? |
| --- | --- |

28.

Hulladék-együttégetési folyamat esetében milyen rendelkezéseket hoztak annak érdekében, hogy figyelemmel kísérjék a vonatkozó paramétereket, körülményeket és tömegkoncentrációt?

11. cikk

| 29. | Milyen rendelkezéseket hoztak az engedélyezési eljárás keretein belül a levegőre vonatkozóan a 11. cikk (2)–(11) és (17) bekezdéseinek, valamint a vízre vonatkozóan a (9) és (14)–(17) bekezdéseinek való megfelelés biztosítása érdekében? |
| --- | --- |

29.

Milyen rendelkezéseket hoztak az engedélyezési eljárás keretein belül a levegőre vonatkozóan a 11. cikk (2)–(11) és (17) bekezdéseinek, valamint a vízre vonatkozóan a (9) és (14)–(17) bekezdéseinek való megfelelés biztosítása érdekében?

11. cikk (11) bekezdés

| 30. | Kérjük jellemezzen egy olyan hivatalos útmutatást, amelyet az érvényesített napi átlagos kibocsátási adatok megadására dolgoztak ki! |
| --- | --- |

30.

Kérjük jellemezzen egy olyan hivatalos útmutatást, amelyet az érvényesített napi átlagos kibocsátási adatok megadására dolgoztak ki!

11. cikk (17) bekezdés

| 31. | Milyen eljárások léteznek az illetékes hatóság tájékoztatására a kibocsátási határértékek megsértése esetén? |
| --- | --- |

31.

Milyen eljárások léteznek az illetékes hatóság tájékoztatására a kibocsátási határértékek megsértése esetén?

12. cikk (1) bekezdés

| 32. | Milyen intézkedéseket tettek a nyilvánosság engedélyezési eljárásban történő részvételének biztosítására? |
| --- | --- |

32.

Milyen intézkedéseket tettek a nyilvánosság engedélyezési eljárásban történő részvételének biztosítására?

12. cikk (1) és (2) bekezdés

| 33. | Az információ hozzáférhetőségére vonatkozóan az engedélyezési eljárás során:






  (a) | létezik-e olyan a kérelemre, a döntési folyamatra és azt követő engedélyre vonatkozó környezetvédelmi szempontokhoz kapcsolódó információ, amely nyilvánosan nem hozzáférhető? |
| --- | --- | --- |

33.

Az információ hozzáférhetőségére vonatkozóan az engedélyezési eljárás során:

(a)

létezik-e olyan a kérelemre, a döntési folyamatra és azt követő engedélyre vonatkozó környezetvédelmi szempontokhoz kapcsolódó információ, amely nyilvánosan nem hozzáférhető?

| (b) | Hol lehet ezekhez az adatokhoz hozzáférni, kérjük adja meg, hogy:






  — | az információk díjmentesen hozzáférhetők-e (igen/nem); amennyiben nem, |
| --- | --- | --- |

(b)

Hol lehet ezekhez az adatokhoz hozzáférni, kérjük adja meg, hogy:

—

az információk díjmentesen hozzáférhetők-e (igen/nem); amennyiben nem,

| — | a kiszabott díjak mértéke, valamint a díjak alkalmazásának körülményei. |
| --- | --- |

—

a kiszabott díjak mértéke, valamint a díjak alkalmazásának körülményei.

12. cikk (2) bekezdés

| 34. | Az óránként két tonna vagy annál nagyobb névleges teljesítményű hulladékégető művek esetében milyen rendelkezéseket hoztak annak érdekében, hogy megköveteljék az üzemeltetőtől, hogy az üzem működéséről és annak ellenőrzéséről az illetékes hatóságoknak éves jelentést nyújtson be? |
| --- | --- |

34.

Az óránként két tonna vagy annál nagyobb névleges teljesítményű hulladékégető művek esetében milyen rendelkezéseket hoztak annak érdekében, hogy megköveteljék az üzemeltetőtől, hogy az üzem működéséről és annak ellenőrzéséről az illetékes hatóságoknak éves jelentést nyújtson be?

| 35. | Az óránként két tonna vagy annál nagyobb névleges teljesítményű hulladék-együttégető művek esetében milyen rendelkezéseket hoztak annak érdekében, hogy megköveteljék az üzemeltetőtől, hogy az üzem működéséről és annak ellenőrzéséről az illetékes hatóságoknak éves jelentést nyújtson be? |
| --- | --- |

35.

Az óránként két tonna vagy annál nagyobb névleges teljesítményű hulladék-együttégető művek esetében milyen rendelkezéseket hoztak annak érdekében, hogy megköveteljék az üzemeltetőtől, hogy az üzem működéséről és annak ellenőrzéséről az illetékes hatóságoknak éves jelentést nyújtson be?

| 36. | Amennyiben éves jelentést nyújtottak be:






  (a) | Milyen információkat tartalmaz? |
| --- | --- | --- |

36.

Amennyiben éves jelentést nyújtottak be:

(a)

Milyen információkat tartalmaz?

| (b) | Hogyan tekintheti meg ezt a jelentést egy magánszemély? |
| --- | --- |

(b)

Hogyan tekintheti meg ezt a jelentést egy magánszemély?

| 37. | Az óránként két tonnánál kisebb névleges teljesítményű hulladékégető vagy együttégető művek esetében hogyan azonosítják ezeket nyilvánosan? |
| --- | --- |

37.

Az óránként két tonnánál kisebb névleges teljesítményű hulladékégető vagy együttégető művek esetében hogyan azonosítják ezeket nyilvánosan?

13. cikk (1) bekezdés

| 38. | Milyen rendelkezéseket tesznek egy engedély keretein belül, hogy egy hulladékégető vagy együttégető mű üzemi időtartamát rendellenes üzemelés (pl. a szennyezéscsökkentő vagy ellenőrző eszközök leállásai, zavarai, meghibásodásai) esetén szabályozzák? |
| --- | --- |

38.

Milyen rendelkezéseket tesznek egy engedély keretein belül, hogy egy hulladékégető vagy együttégető mű üzemi időtartamát rendellenes üzemelés (pl. a szennyezéscsökkentő vagy ellenőrző eszközök leállásai, zavarai, meghibásodásai) esetén szabályozzák?

| 39. | Hulladékégetési és együttégetési folyamatok esetén rendellenes üzem során mi a leghosszabb megengedett üzemi időtartam (pl. mielőtt az üzemet le kell állítani)? |
| --- | --- |

39.

Hulladékégetési és együttégetési folyamatok esetén rendellenes üzem során mi a leghosszabb megengedett üzemi időtartam (pl. mielőtt az üzemet le kell állítani)?

16. cikk

| 40. | Milyen olyan információval rendelkezik, amely alapján az irányelv módosítását javasolja a 10., 11. és 13. cikk, valamint az I. és III. melléklet vonatkozásában? |
| --- | --- |

40.

Milyen olyan információval rendelkezik, amely alapján az irányelv módosítását javasolja a 10., 11. és 13. cikk, valamint az I. és III. melléklet vonatkozásában?

---

| 6.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 121/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 121/43

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. április 5.)

az emberi fogyasztásra szánt húskészítmények harmadik országokból történő behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi feltételek és bizonyítványminták megállapításáról, valamint a 97/41/EK, a 97/221/EK és a 97/222/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2005/432/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2006) 1319. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/330/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a 89/662/EGK irányelv, illetve a kórokozók tekintetében a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi és közegészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó termékek Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi és közegészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1992. december 17-i 92/118/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 8. cikke bevezető mondatára, 8. cikke 1. pontjának első bekezdésére, 8. cikke (4) bekezdésére, 9. cikke (2) bekezdésének b) pontjára és 9. cikke (4) bekezdésének b) és c) pontjára,

mivel:

| (1) | Az egyes élő állatoknak és azok friss húsának a Közösségbe történő behozatalára feljogosított harmadik országok vagy harmadik országok részei jegyzékének megállapításáról, valamint az állat- és közegészségügyi feltételek és a szükséges állatorvosi bizonyítványok meghatározásáról szóló, 1976. december 21-i 79/542/EGK tanácsi határozat (3) meghatározza a lovak kivételével élő állatok, valamint ezen állatok friss húsának, húskészítmények kivételével, Közösségbe történő behozatalának állat-egészségügyi feltételeit. |
| --- | --- |

(1)

Az egyes élő állatoknak és azok friss húsának a Közösségbe történő behozatalára feljogosított harmadik országok vagy harmadik országok részei jegyzékének megállapításáról, valamint az állat- és közegészségügyi feltételek és a szükséges állatorvosi bizonyítványok meghatározásáról szóló, 1976. december 21-i 79/542/EGK tanácsi határozat (3) meghatározza a lovak kivételével élő állatok, valamint ezen állatok friss húsának, húskészítmények kivételével, Közösségbe történő behozatalának állat-egészségügyi feltételeit.

| (2) | A 2005/432/EK bizottsági határozat (4) megállapítja az egyes húskészítmények szállítmányainak Közösségbe történő behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi szabályokat, beleértve azon harmadik országoknak vagy harmadik országok azon részeinek jegyzékeit, amelyekből az ilyen termékek behozatala engedélyezett. Az említett határozat megállapítja továbbá a köz- és állat-egészségügyi bizonyítványmintákat, és az e termékek esetében megkövetelt kezelésekre vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

A 2005/432/EK bizottsági határozat (4) megállapítja az egyes húskészítmények szállítmányainak Közösségbe történő behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi szabályokat, beleértve azon harmadik országoknak vagy harmadik országok azon részeinek jegyzékeit, amelyekből az ilyen termékek behozatala engedélyezett. Az említett határozat megállapítja továbbá a köz- és állat-egészségügyi bizonyítványmintákat, és az e termékek esetében megkövetelt kezelésekre vonatkozó szabályokat.

| (3) | A friss hús Közösségbe történő behozatala tekintetében szükséges – adott esetben – harmadik országok, és különösen Brazília, Namíbia és Dél-Afrika megfelelő régiókba sorolása, annak biztosítása érdekében, hogy a húskészítményekhez felhasznált hús ne származzon betegség miatt korlátozás alá eső létesítményekből származó állatokból, hogy tisztázzák a belsőségek felhasználását egyes húskészítmények esetében, valamint hogy világosan határozzák meg a húskészítményekben felhasznált vadszárnyas húsára vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(3)

A friss hús Közösségbe történő behozatala tekintetében szükséges – adott esetben – harmadik országok, és különösen Brazília, Namíbia és Dél-Afrika megfelelő régiókba sorolása, annak biztosítása érdekében, hogy a húskészítményekhez felhasznált hús ne származzon betegség miatt korlátozás alá eső létesítményekből származó állatokból, hogy tisztázzák a belsőségek felhasználását egyes húskészítmények esetében, valamint hogy világosan határozzák meg a húskészítményekben felhasznált vadszárnyas húsára vonatkozó követelményeket.

| (4) | Szerbia és Montenegró saját vámterülettel rendelkező köztársaság, amelyek államközösséget alkotnak. Ezért ezeket külön kell felvenni azon harmadik országoknak, illetve azok részeinek jegyzékébe, amelyekből a húskészítmények behozatalát engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(4)

Szerbia és Montenegró saját vámterülettel rendelkező köztársaság, amelyek államközösséget alkotnak. Ezért ezeket külön kell felvenni azon harmadik országoknak, illetve azok részeinek jegyzékébe, amelyekből a húskészítmények behozatalát engedélyezni kell.

| (5) | A 2005/432/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 2005/432/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2005/432/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „4. cikk
  A húskészítmények származására és kezelésére vonatkozó állat-egészségügyi feltételek
  A húskészítmények származására és kezelésére vonatkozó, az I. melléklet 1. és 2. pontjában megállapított feltételek teljesülésére is figyelemmel a tagállamok engedélyezik a következő harmadik országokból vagy harmadik országok részeiből származó húskészítmények behozatalát:






  a) | amennyiben a húskészítmény nem képezi tárgyát az I. melléklet 2. pontja a) pontjának ii. alpontjában említett különleges kezelésnek, a II. melléklet 2. részében felsorolt harmadik országok, vagy az ugyanazon melléklet 1. részében felsorolt harmadik országok részei; |
| --- | --- | --- |

1.

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

A húskészítmények származására és kezelésére vonatkozó állat-egészségügyi feltételek

A húskészítmények származására és kezelésére vonatkozó, az I. melléklet 1. és 2. pontjában megállapított feltételek teljesülésére is figyelemmel a tagállamok engedélyezik a következő harmadik országokból vagy harmadik országok részeiből származó húskészítmények behozatalát:

a)

amennyiben a húskészítmény nem képezi tárgyát az I. melléklet 2. pontja a) pontjának ii. alpontjában említett különleges kezelésnek, a II. melléklet 2. részében felsorolt harmadik országok, vagy az ugyanazon melléklet 1. részében felsorolt harmadik országok részei;

| b) | amennyiben a húskészítmény tárgyát képezi az I. melléklet 2. pontja a) pontjának ii. alpontjában említett különleges kezelésnek, a II. melléklet 2. és 3. részében felsorolt harmadik országok, vagy az ugyanazon melléklet 1. részében felsorolt harmadik országok részei.”; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a húskészítmény tárgyát képezi az I. melléklet 2. pontja a) pontjának ii. alpontjában említett különleges kezelésnek, a II. melléklet 2. és 3. részében felsorolt harmadik országok, vagy az ugyanazon melléklet 1. részében felsorolt harmadik országok részei.”;

| 2. | Az I., II. és III. melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

Az I., II. és III. melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ezt a határozatot 2006. július 1-jétől kell alkalmazni

Az e határozat alkalmazásának időpontja előtt kiadott köz- és állat-egészségügyi bizonyítványokat 2006. október 1-jéig lehet használni.

3. cikk

E határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. április 5-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 62., 1993.3.15., 49. o. A legutóbb a 445/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 72., 2004.3.11., 60. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

2

(3)  HL L 146., 1979.6.14., 15. o. A 2006/259/EK bizottsági határozattal (HL L 93., 2006.3.31., 65. o.) módosított határozat.

3

(4)  HL L 151., 2005.6.14., 3. o.

4

---

MELLÉKLET

I. MELLÉKLET

| 1. | A 4. cikk a) pontjában említett harmadik országokból vagy harmadik országok részeiből származó húskészítmények olyan húst tartalmaznak, amelyek friss húsként és/vagy a II. melléklet 4. részében megállapított nem különleges kezelésnek alávetett egy vagy több fajból vagy állatból származó húskészítményként alkalmasak a Közösségbe történő behozatalra. |
| --- | --- |

1.

A 4. cikk a) pontjában említett harmadik országokból vagy harmadik országok részeiből származó húskészítmények olyan húst tartalmaznak, amelyek friss húsként és/vagy a II. melléklet 4. részében megállapított nem különleges kezelésnek alávetett egy vagy több fajból vagy állatból származó húskészítményként alkalmasak a Közösségbe történő behozatalra.

| 2. | A 4. cikk b) pontjában említett harmadik országok vagy harmadik országok részeiből származó húskészítményeknek meg kell felelniük a következő a), b) vagy c) pontban megállapított feltételeknek:






  a) | a húskészítményeknek:






  i. | a II. melléklet érintett fajokat vagy állatokat feltüntető 2. és 3. részének megfelelő oszlopában meghatározott egyetlen fajból vagy állatból származó húst és/vagy húskészítményeket kell tartalmazniuk; és |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 4. cikk b) pontjában említett harmadik országok vagy harmadik országok részeiből származó húskészítményeknek meg kell felelniük a következő a), b) vagy c) pontban megállapított feltételeknek:

a)

a húskészítményeknek:

i.

a II. melléklet érintett fajokat vagy állatokat feltüntető 2. és 3. részének megfelelő oszlopában meghatározott egyetlen fajból vagy állatból származó húst és/vagy húskészítményeket kell tartalmazniuk; és

| ii. | át kellett esniük legalább az e faj vagy állat húsa tekintetében megkövetelt, a II. melléklet 4. részében meghatározott különleges kezelési eljáráson; |
| --- | --- |

ii.

át kellett esniük legalább az e faj vagy állat húsa tekintetében megkövetelt, a II. melléklet 4. részében meghatározott különleges kezelési eljáráson;

vagy

| b) | a húskészítményeknek:






  i. | a II. melléklet 2. és 3. részének megfelelő oszlopában meghatározott több mint egy fajból vagy állatból származó, friss, feldolgozott vagy részben feldolgozott húst kell tartalmaznia, amelyeket a II. melléklet 4. részében meghatározott végső kezelésük előtt összekevertek; és |
| --- | --- | --- |

b)

a húskészítményeknek:

i.

a II. melléklet 2. és 3. részének megfelelő oszlopában meghatározott több mint egy fajból vagy állatból származó, friss, feldolgozott vagy részben feldolgozott húst kell tartalmaznia, amelyeket a II. melléklet 4. részében meghatározott végső kezelésük előtt összekevertek; és

| ii. | az i. pontban említett kezelésnek bármely, a II. melléklet 2. és 3. részének megfelelő oszlopában meghatározott, érintett fajból vagy állatból készült húsösszetevők bármelyike esetében a II. melléklet 4. részében meghatározott legszigorúbb kezeléssel legalább egyenértékűnek kell lennie; |
| --- | --- |

ii.

az i. pontban említett kezelésnek bármely, a II. melléklet 2. és 3. részének megfelelő oszlopában meghatározott, érintett fajból vagy állatból készült húsösszetevők bármelyike esetében a II. melléklet 4. részében meghatározott legszigorúbb kezeléssel legalább egyenértékűnek kell lennie;

vagy

| c) | a végleges húskészítményeknek:






  i. | egynél több faj vagy állat előzetesen kezelt húsából, összekeverve kell készülnie; és |
| --- | --- | --- |

c)

a végleges húskészítményeknek:

i.

egynél több faj vagy állat előzetesen kezelt húsából, összekeverve kell készülnie; és

| ii. | az i. pontban említett előzetes kezelésnek, amelynek minden húsösszetevőt alávetettek, a II. melléklet 4. részében – a megfelelő oszlopban megállapított, érintett hússal kapcsolatos faj vagy állat esetében – meghatározottal legalább egyenértékűnek kell lennie. |
| --- | --- |

ii.

az i. pontban említett előzetes kezelésnek, amelynek minden húsösszetevőt alávetettek, a II. melléklet 4. részében – a megfelelő oszlopban megállapított, érintett hússal kapcsolatos faj vagy állat esetében – meghatározottal legalább egyenértékűnek kell lennie.

| 3. | A II. mellékletben felsorolt harmadik országokból vagy harmadik országok részeiből származó érintett fajokból vagy állatból készült hús esetében állat-egészségügyi célokból a II. melléklet 4. részében meghatározott kezelések az elfogadható minimális feldolgozási feltételek. Azonban azokban az esetekben, amelyekben a belsőség állat-egészségügyi korlátozások miatt nem engedélyezett, azt fel lehet használni húskészítményekben, feltéve hogy azokon elvégezték a II. melléklet 2. részében említett vonatkozó kezeléseket. Továbbá, egy létesítménynek engedélyezni lehet, hogy olyan húskészítményeket állítson elő, amelyeket alávetettek a II. melléklet 4. részében említett B, C vagy D kezelésnek, akkor is, ha az adott létesítmény olyan harmadik országban vagy harmadik ország olyan részében található, amelyből nem engedélyezett friss hús Közösségbe történő behozatala. |
| --- | --- |

3.

A II. mellékletben felsorolt harmadik országokból vagy harmadik országok részeiből származó érintett fajokból vagy állatból készült hús esetében állat-egészségügyi célokból a II. melléklet 4. részében meghatározott kezelések az elfogadható minimális feldolgozási feltételek. Azonban azokban az esetekben, amelyekben a belsőség állat-egészségügyi korlátozások miatt nem engedélyezett, azt fel lehet használni húskészítményekben, feltéve hogy azokon elvégezték a II. melléklet 2. részében említett vonatkozó kezeléseket. Továbbá, egy létesítménynek engedélyezni lehet, hogy olyan húskészítményeket állítson elő, amelyeket alávetettek a II. melléklet 4. részében említett B, C vagy D kezelésnek, akkor is, ha az adott létesítmény olyan harmadik országban vagy harmadik ország olyan részében található, amelyből nem engedélyezett friss hús Közösségbe történő behozatala.

II. MELLÉKLET

1. RÉSZ

A 2. és 3. részben felsorolt országok régiókba sorolt területei

| Ország | Terület | A terület leírása |
| --- | --- | --- |
| ISO-kód | Változat |
| Argentína | AR | 01/2004 | Az egész ország |
| AR-1 | 01/2004 | Az egész ország, kivéve Chubut, Santa Cruz és Tierra del Fuego tartományt a legutóbb módosított 79/542/EGK határozat hatálya alá tartozó fajok esetében |
| AR-2 | 01/2004 | Chubut, Santa Cruz és Tierra del Fuego tartomány a legutóbb módosított 79/542/EGK határozat hatálya alá tartozó fajok esetében |
| Bulgária (1) | BG | 01/2004 | Az egész ország |
| BG-1 | 01/2004 | A legutóbb módosított 79/542/EGK határozat II. mellékletének I. részében leírtak szerint |
| BG-2 | 01/2004 | A legutóbb módosított 79/542/EGK határozat II. mellékletének I. részében leírtak szerint |
| Brazil | BR | 01/2004 | Az egész ország |
| BR-1 | 01/2005 | Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo és Mato Grosso do Sul államok |
| BR-2 | 01/2005 | Mato Grosso do Sul állam része (Sonora, Aquidauana, Bodoqueno, Bonito, Caracol, Coxim, Jardim, Ladario, Miranda, Pedro Gomes, Porto Murtinho, Rio Negro, Rio Verde of Mato Grosso és Corumbá települések kivételével);
  Paraná állam;
  Sao Paolo állam;
  Minas Gerais állam része (Oliveira, Passos, São Gonçalo de Sapucai, Setelagoas és Bambuí regionális közigazgatási egység kivételével);
  Espíritu Santo állam;
  Rio Grande do Sul állam;
  Santa Catarina állam;
  Goias állam;
  Mato Grosso állam része, magában foglalva:
  Cuiaba regionális közigazgatási egységet (San Antonio de Leverger, Nossa Senhora do Livramento, Pocone és Barão de Melgaço települések kivételével); Caceres regionális közigazgatási egységet (Caceres település kivételével); Lucas do Rio Verde regionális közigazgatási egység; Rondonopolis regionális közigazgatási egységet (Itiquiora település kivételével); Barra do Garça és Barra do Burgres regionális közigazgatási egységet; |
| BR-3 | 01/2005 | Goiás, Minas Gerais, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina és São Paulo államok |
| Malajzia | MY | 01/2004 | Az egész ország |
| MY-1 | 01/2004 | Kizárólag a Malajziai-félsziget (nyugati része) |
| Namíbia | NA | 01/2005 | Az egész ország |
| NA-1 | 01/2005 | A nyugati Palgrave-ponttól a keleti Gamig terjedő kordonkerítésektől délre |
| Dél-Afrika | ZA | 01/2005 | Az egész ország |
| ZA-1 | 01/2005 | Az egész ország, kivéve:
  Mpumalanga és az északi tartományok állat-egészségügyi felügyelet alatt álló régióiban található, ragadós száj- és körömfájás járványvédelmi terület része, Natal állat-egészségügyi felügyelet alatt álló régióban és a Botswanával határos, a 28. hosszúsági foktól keletre található Ingwavuma körzet, valamint a KwaZuluNatal tartomány Campertown körzete. |

Ország

Terület

A terület leírása

ISO-kód

Változat

Argentína

AR

01/2004

Az egész ország

AR-1

01/2004

Az egész ország, kivéve Chubut, Santa Cruz és Tierra del Fuego tartományt a legutóbb módosított 79/542/EGK határozat hatálya alá tartozó fajok esetében

AR-2

01/2004

Chubut, Santa Cruz és Tierra del Fuego tartomány a legutóbb módosított 79/542/EGK határozat hatálya alá tartozó fajok esetében

Bulgária (1)

BG

01/2004

Az egész ország

BG-1

01/2004

A legutóbb módosított 79/542/EGK határozat II. mellékletének I. részében leírtak szerint

BG-2

01/2004

A legutóbb módosított 79/542/EGK határozat II. mellékletének I. részében leírtak szerint

Brazil

BR

01/2004

Az egész ország

BR-1

01/2005

Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo és Mato Grosso do Sul államok

BR-2

01/2005

Mato Grosso do Sul állam része (Sonora, Aquidauana, Bodoqueno, Bonito, Caracol, Coxim, Jardim, Ladario, Miranda, Pedro Gomes, Porto Murtinho, Rio Negro, Rio Verde of Mato Grosso és Corumbá települések kivételével);

Paraná állam;

Sao Paolo állam;

Minas Gerais állam része (Oliveira, Passos, São Gonçalo de Sapucai, Setelagoas és Bambuí regionális közigazgatási egység kivételével);

Espíritu Santo állam;

Rio Grande do Sul állam;

Santa Catarina állam;

Goias állam;

Mato Grosso állam része, magában foglalva:

Cuiaba regionális közigazgatási egységet (San Antonio de Leverger, Nossa Senhora do Livramento, Pocone és Barão de Melgaço települések kivételével); Caceres regionális közigazgatási egységet (Caceres település kivételével); Lucas do Rio Verde regionális közigazgatási egység; Rondonopolis regionális közigazgatási egységet (Itiquiora település kivételével); Barra do Garça és Barra do Burgres regionális közigazgatási egységet;

BR-3

01/2005

Goiás, Minas Gerais, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina és São Paulo államok

Malajzia

MY

01/2004

Az egész ország

MY-1

01/2004

Kizárólag a Malajziai-félsziget (nyugati része)

Namíbia

NA

01/2005

Az egész ország

NA-1

01/2005

A nyugati Palgrave-ponttól a keleti Gamig terjedő kordonkerítésektől délre

Dél-Afrika

ZA

01/2005

Az egész ország

ZA-1

01/2005

Az egész ország, kivéve:

Mpumalanga és az északi tartományok állat-egészségügyi felügyelet alatt álló régióiban található, ragadós száj- és körömfájás járványvédelmi terület része, Natal állat-egészségügyi felügyelet alatt álló régióban és a Botswanával határos, a 28. hosszúsági foktól keletre található Ingwavuma körzet, valamint a KwaZuluNatal tartomány Campertown körzete.

2. RÉSZ

Harmadik országok vagy azok részei, amelyekből húskészítmények Közösségbe történő behozatala engedélyezett

| ISO-kód | Származási ország vagy annak része | 1. | Háziasított szarvasmarhafélék |
| --- | --- | --- | --- |

ISO-kód

Származási ország vagy annak része

1.

Háziasított szarvasmarhafélék

| 2. | Tenyésztett hasított körmű vadak (sertésfélék kivételével) |
| --- | --- |

2.

Tenyésztett hasított körmű vadak (sertésfélék kivételével)

Háziasított juhfélék/kecskefélék

| 1. | Háziasított sertésfélék |
| --- | --- |

1.

Háziasított sertésfélék

| 2. | Tenyésztett hasított körmű vadak (sertésfélék) |
| --- | --- |

2.

Tenyésztett hasított körmű vadak (sertésfélék)

Háziasított egypatás állatok

| 1. | Háziasított baromfi |
| --- | --- |

1.

Háziasított baromfi

| 2. | Tenyésztett vadszárnyas (laposmellű futómadár kivételével) |
| --- | --- |

2.

Tenyésztett vadszárnyas (laposmellű futómadár kivételével)

Tenyésztett laposmellű futómadár

Házinyúl és tenyésztett nyúlfélék

Hasított körmű vadon élő állatok (sertésfélék kivételével)

Vadon élő sertésfélék

Vadon élő egypatás állatok

Vadon élő nyúlfélék (mezei és üregi nyúl

Vadon élő vadszárnyasok

Vadon élő emlősállatok (a patás állatok, egypatás állatok és a nyúlfélék kivételével)

AR

Argentína AR

C

C

C

A

A

A

A

C

C

XXX

A

D

XXX

Argentína AR-1 (2)

C

C

C

A

A

A

A

C

C

XXX

A

D

XXX

Argentína AR-2 (2)

A (3)

A (3)

C

A

A

A

A

C

C

XXX

A

D

XXX

AU

Ausztrália

A

A

A

A

D

D

A

A

A

XXX

A

D

A

BG

Bulgária (6)BG

D

D

D

A

A

A

A

D

D

XXX

A

A

XXX

Bulgária BG-1

A

A

D

A

A

A

A

A

D

XXX

A

A

XXX

Bulgária BG-2

D

D

D

A

A

A

A

D

D

XXX

A

A

XXX

BH

Bahrein

B

B

B

B

XXX

XXX

A

C

C

XXX

A

XXX

XXX

BR

Brazília

XXX

XXX

XXX

A

D

D

A

XXX

XXX

XXX

A

D

XXX

Brazília BR-1

XXX

XXX

XXX

A

XXX

A

A

XXX

XXX

XXX

A

A

XXX

Brazília BR-2

C

C

C

A

D

D

A

C

XXX

XXX

A

D

XXX

Brazília BR-3

XXX

XXX

XXX

A

A

XXX

A

XXX

XXX

XXX

A

D

XXX

BW

Botswana

B

B

B

B

XXX

A

A

B

B

A

A

XXX

XXX

BY

Belarusz

C

C

C

B

XXX

XXX

A

C

C

XXX

A

XXX

XXX

CA

Kanada

A

A

A

A

A

A

A

A

A

XXX

A

A

A

CH

Svájc

A

A

A

A

A

A

A

A

A

XXX

A

A

XXX

CL

Chile

A

A

A

A

A

A

A

B

B

XXX

A

A

XXX

CN

Kína

B

B

B

B

B

B

A

B

B

XXX

A

B

XXX

CO

Kolumbia

B

B

B

B

XXX

A

A

B

B

XXX

A

XXX

XXX

ET

Etópia

B

B

B

B

XXX

XXX

A

B

B

XXX

A

XXX

XXX

GL

Grönland

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

A

XXX

XXX

XXX

A

A

A

HK

Hongkong

B

B

B

B

D

D

A

B

B

XXX

A

XXX

XXX

HR

Horvátország

A

A

D

A

A

A

A

A

D

XXX

A

A

XXX

IL

Izrael

B

B

B

B

A

A

A

B

B

XXX

A

A

XXX

IN

India

B

B

B

B

XXX

XXX

A

B

B

XXX

A

XXX

XXX

IS

Izland

B

B

B

A

A

A

A

B

B

XXX

A

A

XXX

KE

Kenya

B

B

B

B

XXX

XXX

A

B

B

XXX

A

XXX

XXX

KR

Dél-Korea

XXX

XXX

XXX

XXX

D

D

A

XXX

XXX

XXX

A

D

XXX

MA

Marokkó

B

B

B

B

XXX

XXX

A

B

B

XXX

A

XXX

XXX

MG

Madagaszkár

B

B

B

B

D

D

A

B

B

XXX

A

D

XXX

MK

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (4)

A

A

B

A

XXX

XXX

A

B

B

XXX

A

XXX

XXX

MU

Mauritius

B

B

B

B

XXX

XXX

A

B

B

XXX

A

XXX

XXX

MX

Mexikó

A

D

D

A

D

D

A

D

D

XXX

A

D

XXX

MY

Malajzia MY

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

Malajzia MY-1

XXX

XXX

XXX

XXX

D

D

A

XXX

XXX

XXX

A

D

XXX

NA

Namíbia (2)

B

B

B

B

D

A

A

B

B

A

A

D

XXX

NZ

Új-Zéland

A

A

A

A

A

A

A

A

A

XXX

A

A

A

PY

Paraguay

C

C

C

B

XXX

XXX

A

C

C

XXX

A

XXX

XXX

RO

Románia (6)

A

A

D

A

A

A

A

A

D

XXX

A

A

A

RU

Oroszország

C

C

C

B

XXX

XXX

A

C

C

XXX

A

XXX

A

SG

Szingapúr

B

B

B

B

D

D

A

B

B

XXX

A

XXX

XXX

SZ

Svájc

B

B

B

B

XXX

XXX

A

B

B

A

A

XXX

XXX

TH

Thaiföld

B

B

B

B

A

A

A

B

B

XXX

A

D

XXX

TN

Tunézia

C

C

B

B

A

A

A

B

B

XXX

A

D

XXX

TR

Törökország

XXX

XXX

XXX

XXX

D

D

A

XXX

XXX

XXX

A

D

XXX

UA

Ukrajna

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

A

XXX

XXX

XXX

A

XXX

XXX

US

Egyesült Államok

A

A

A

A

A

A

A

A

A

XXX

A

A

XXX

UY

Uruguay

C

C

B

A

D

A

A

XXX

XXX

XXX

A

D

XXX

XM

Montenegró (5)

A

A

D

A

D

D

A

D

D

XXX

A

XXX

XXX

XS

Szerbia (5)
   (7)

A

A

D

A

D

D

A

D

D

XXX

A

XXX

XXX

ZA

Dél-Afrika (2)

C

C

C

A

D

A

A

C

C

A

A

D

XXX

ZW

Zimbabwe (2)

C

C

B

A

D

A

A

B

B

XXX

A

D

XXX

| XXX | Nincs bizonyítvány meghatározva, és az e fajok húsát tartalmazó húskészítmények nem engedélyezettek. |
| --- | --- |

XXX

Nincs bizonyítvány meghatározva, és az e fajok húsát tartalmazó húskészítmények nem engedélyezettek.

3. RÉSZ

Olyan harmadik országok vagy azok olyan részei, amelyekből a nem specifikus kezelési eljárás (A) értelmében a behozatal nem engedélyezett, de amelyekből biltong/jerky vagy hőkezelt húskészítmények Közösségbe történő behozatala engedélyezett

| ISO-kód | Származási ország vagy annak része | 1. | Háziasított szarvasmarhafélék |
| --- | --- | --- | --- |

ISO-kód

Származási ország vagy annak része

1.

Háziasított szarvasmarhafélék

| 2. | Tenyésztett hasított körmű vadak (sertésfélék kivételével) |
| --- | --- |

2.

Tenyésztett hasított körmű vadak (sertésfélék kivételével)

Háziasított juhfélék/kecskefélék

| 1. | Háziasított sertésfélék |
| --- | --- |

1.

Háziasított sertésfélék

| 2. | Tenyésztett hasított körmű vadak (sertésfélék) |
| --- | --- |

2.

Tenyésztett hasított körmű vadak (sertésfélék)

Háziasított egypatás állatok

| 1. | Háziasított baromfi |
| --- | --- |

1.

Háziasított baromfi

| 2. | Tenyésztett vadszárnyas |
| --- | --- |

2.

Tenyésztett vadszárnyas

Laposmellű futómadár

Házinyúl és tenyésztett nyúlfélék

Hasított körmű vadon élő állatok (sertésfélék kivételével)

Vadon élő sertésfélék

Vadon élő egypatás állatok

Vadon élő nyúlfélék (mezei és üregi nyúl

Vadon élő vadszárnyasok

Vadon élő emlősállatok (patás állatok, egypatás állatok és a nyúlfélék kivételével)

AR

Argentína – AR

F

F

XXX

XXX

XXX

XXX

A

XXX

XXX

XXX

A

XXX

XXX

NA

Namíbia

XXX

XXX

XXX

XXX

E

E

A

XXX

XXX

A

A

E

XXX

Namíbia NA-1

E

E

XXX

XXX

E

E

A

XXX

XXX

A

A

E

ZA

Dél-Afrika

XXX

XXX

XXX

XXX

E

E

A

XXX

XXX

A

A

E

XXX

Dél-Afrika ZA-1

E

E

XXX

XXX

E

E

A

XXX

XXX

A

A

E

ZW

Zimbabwe

XXX

XXX

XXX

XXX

E

E

A

XXX

XXX

E

A

E

XXX

4. RÉSZ

A 2. és 3. részben szereplő táblázatokban használt kódok értelmezése

AZ I. MELLÉKLETBEN EMLÍTETT KEZELÉSEK

Nem különleges kezelés:

| A | = | A húskészítményre állat-egészségügyi okokból nincs megállapítva minimális hőmérséklet vagy egyéb kezelés. A húsnak azonban olyan kezelésen kell átesnie, hogy metszéslapján a frisshús-jelleg már ne legyen felismerhető, és a felhasznált friss húsnak is meg kell felelnie a friss húsnak a Közösségbe történő kivitelére alkalmazandó állat-egészségügyi szabályoknak. |
| --- | --- | --- |

A

=

A húskészítményre állat-egészségügyi okokból nincs megállapítva minimális hőmérséklet vagy egyéb kezelés. A húsnak azonban olyan kezelésen kell átesnie, hogy metszéslapján a frisshús-jelleg már ne legyen felismerhető, és a felhasznált friss húsnak is meg kell felelnie a friss húsnak a Közösségbe történő kivitelére alkalmazandó állat-egészségügyi szabályoknak.

Különleges kezelések – a kezelés szigorúságának csökkenő sorrendjében:

| B | = | Hermetikusan lezárt tartályban történő kezelés három vagy annál több Fo értékig. |
| --- | --- | --- |
| C | = | 80 °C hőmérséklet-minimum, amelyet a húskészítmény feldolgozása során a hús teljes egészében kell elérni. |
| D | = | 70 °C-os hőmérséklet-minimum, amelyet a húskészítmények feldolgozása során a hús teljes egészében el kell érni, vagy nyers sonka esetében kilenc hónapnál nem kevesebb ideig tartó és a következő jellemzőket eredményező természetes erjesztésből és érlelésből álló kezelés:






  — | az Aw érték 0,93-nál nem magasabb, |

B

=

Hermetikusan lezárt tartályban történő kezelés három vagy annál több Fo értékig.

C

=

80 °C hőmérséklet-minimum, amelyet a húskészítmény feldolgozása során a hús teljes egészében kell elérni.

D

=

70 °C-os hőmérséklet-minimum, amelyet a húskészítmények feldolgozása során a hús teljes egészében el kell érni, vagy nyers sonka esetében kilenc hónapnál nem kevesebb ideig tartó és a következő jellemzőket eredményező természetes erjesztésből és érlelésből álló kezelés:

—

az Aw érték 0,93-nál nem magasabb,

| — | a pH érték 6,0-nál nem magasabb. |
| --- | --- |

—

a pH érték 6,0-nál nem magasabb.

E

=

A „biltong” típusú termékek esetén elvégzendő kezelés, amivel elérhető, hogy:

| — | az Aw érték 0,93-nál nem magasabb, |
| --- | --- |

—

az Aw érték 0,93-nál nem magasabb,

| — | a pH érték 6,0-nál nem magasabb. |
| --- | --- |

—

a pH érték 6,0-nál nem magasabb.

F

=

Egy olyan hőkezelés, amely biztosítja a legalább 65 °C-os maghőmérséklet elérését annyi időn keresztül, amely a 40 vagy afölötti hőkezelési érték (hé) eléréséhez szükséges.

III. MELLÉKLET

Image

Image

Image

---

(1)  Csak az ezen csatlakozó állam Európai Unióhoz való csatlakozásáig alkalmazandó.

1

(2)  A hőkezelt húskészítmények és a biltong esetében alkalmazandó kezelési minimumkövetelmények tekintetében lásd e melléklet 3. részét.

2

(3)  A 2002. március 1-je után levágott állatokból nyert friss húsból készült húskészítmények esetén.

3

(4)  Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság; ideiglenes kód, amely nem érinti az országnak az Egyesült Nemzetekben jelenleg zajló tárgyalások lezárását követően adott végleges elnevezését.

4

(5)  Szerbia és Montenegró saját vámterülettel rendelkező köztársaságok, amelyek együtt államszervezetet alkotnak, ezért a jegyzékben külön kell őket feltüntetni.

5

(6)  Csak az e csatlakozó állam Közösséghez való csatlakozásáig alkalmazandó.

6

(7)  Kivéve Koszovót az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozatában történő meghatározása alapján.

7

| XXX | Nincs bizonyítvány meghatározva, és az e fajok húsát tartalmazó húskészítmények nem engedélyezettek. |
| --- | --- |

XXX

Nincs bizonyítvány meghatározva, és az e fajok húsát tartalmazó húskészítmények nem engedélyezettek.

---

| 6.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 121/55 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 121/55

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. május 5.)

a 2005. évi betakarításhoz kapcsolódó görögországi nyersdohányszállításra vonatkozó határidő meghosszabbítása tekintetében a 2848/98/EK rendelettől való eltérésről

(az értesítés a C(2006) 1784. számú dokumentummal történt)

(Csak a görög nyelvű szöveg hiteles)

(2006/331/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a nyersdohány piacának közös szervezéséről szóló, 1992. június 30-i 2075/92/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | A nyersdohányágazatban a jövedelemtámogatási rendszer, a termelési kvóták és a termelői csoportoknak nyújtandó külön támogatás tekintetében a 2075/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1998. december 22-i 2848/98/EK bizottsági rendelet (2) 16. cikke megállapítja a nyersdohánynak a termelők által a feldolgozó vállalatokhoz történő szállítására vonatkozó határidőket. Bár az 1782/2003/EK tanácsi rendelet IV. és IVa. címeiben meghatározott támogatási rendszereket, továbbá a pihentetett terület alapanyag-termelésre való használatát illetően ugyanezen rendelet alkalmazásának részletes szabályozásáról szóló, 2004. október 29-i 1973/2004/EK bizottsági rendelet (3)2006. január 1-jétől kezdődően hatályon kívül helyezte a 2848/98/EK rendeletet, ez utóbbi rendeletet az 1973/2004/EK rendelet 172. cikkének (3b) bekezdése értelmében továbbra is alkalmazni kell a 2005. évi betakarítás tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

A nyersdohányágazatban a jövedelemtámogatási rendszer, a termelési kvóták és a termelői csoportoknak nyújtandó külön támogatás tekintetében a 2075/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1998. december 22-i 2848/98/EK bizottsági rendelet (2) 16. cikke megállapítja a nyersdohánynak a termelők által a feldolgozó vállalatokhoz történő szállítására vonatkozó határidőket. Bár az 1782/2003/EK tanácsi rendelet IV. és IVa. címeiben meghatározott támogatási rendszereket, továbbá a pihentetett terület alapanyag-termelésre való használatát illetően ugyanezen rendelet alkalmazásának részletes szabályozásáról szóló, 2004. október 29-i 1973/2004/EK bizottsági rendelet (3)2006. január 1-jétől kezdődően hatályon kívül helyezte a 2848/98/EK rendeletet, ez utóbbi rendeletet az 1973/2004/EK rendelet 172. cikkének (3b) bekezdése értelmében továbbra is alkalmazni kell a 2005. évi betakarítás tekintetében.

| (2) | A Görögországban jelentkező rendkívül kedvezőtlen időjárási viszonyok, nevezetesen az évszakra jellemző átlagot lényegesen meghaladó csapadékmennyiség és az átlagosnál alacsonyabb hőmérséklet következtében a dohány csomagolásához és szállításához kapcsolódó tevékenységek végrehajtása jelentős késedelmet szenvedett. |
| --- | --- |

(2)

A Görögországban jelentkező rendkívül kedvezőtlen időjárási viszonyok, nevezetesen az évszakra jellemző átlagot lényegesen meghaladó csapadékmennyiség és az átlagosnál alacsonyabb hőmérséklet következtében a dohány csomagolásához és szállításához kapcsolódó tevékenységek végrehajtása jelentős késedelmet szenvedett.

| (3) | Ezért helyénvaló meghosszabbítani a dohánynak a görögországi elsődleges feldolgozókhoz történő elszállítására vonatkozó határidőket. |
| --- | --- |

(3)

Ezért helyénvaló meghosszabbítani a dohánynak a görögországi elsődleges feldolgozókhoz történő elszállítására vonatkozó határidőket.

| (4) | Az ebben a határozatban foglalt intézkedések összhangban vannak a Dohánypiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az ebben a határozatban foglalt intézkedések összhangban vannak a Dohánypiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2848/98/EK rendelet 16. cikkében foglaltaktól eltérve, a 2005. évi görögországi betakarítás tekintetében az említett cikkben meghatározott határidőket harminc nappal meg kell hosszabbítani.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 5-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 215., 1992.7.30. 70. o. A legutóbb az 1679/2005/EK rendelettel (HL L 271., 2005.10.15., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 358., 1998.12.31. 17. o. A legutóbb az 1809/2004/EK rendelettel (HL L 318., 2004.10.19., 18. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 345., 2004.11.20., 1. o. A legutóbb a 263/2006/EK rendelettel (HL L 46., 2006.2.16., 24. o.) módosított rendelet.

3

---

Helyesbítések

| 6.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 121/56 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 121/56

---

Helyesbítés az euró pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 2001. június 28-i 1338/2001/EK tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Közösségek Hivatalos Lapja L 181., 2001. július 4.
  ; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 04. kötet, 152. o.)

| 1. | A címben és a szövegben: |
| --- | --- |

1.

A címben és a szövegben:

a következő szövegrész:

„euró”

helyesen:

„euro”;

| 2. | a szövegben: |
| --- | --- |

2.

a szövegben:

a következő szövegrész:

„euróérmék”

helyesen:

„euro-érmék”;

| 3. | a szövegben: |
| --- | --- |

3.

a szövegben:

a következő szövegrész:

„euróbankjegy”

helyesen:

„euro-bankjegy”;

| 4. | a szövegben: |
| --- | --- |

4.

a szövegben:

a következő szövegrész:

„euróérméket”

helyesen:

„euro-érméket”;

| 5. | a szövegben: |
| --- | --- |

5.

a szövegben:

a következő szövegrész:

„euróbankjegyeket”

helyesen:

„euro-bankjegyeket”;

| 6. | a szövegben: |
| --- | --- |

6.

a szövegben:

a következő szövegrész:

„euróbankjegyekre”

helyesen:

„euro-bankjegyekre”.

---

| 6.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 121/56 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 121/56

---

Helyesbítés a határokon átnyúló, euróban történő fizetésekről szóló, 2001. december 19-i 2560/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Közösségek Hivatalos Lapja L 344., 2001. december 28.
  ; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 4. kötet, 283. o.)

A szövegben:

a következő szövegrész:

„euró”

helyesen:

„euro”.

---