# Eiropas Savienības L 253/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 253 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 16. septembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 253

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 16. septembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1368/2006 (2006. gada 27. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1035/2001, ar ko nosaka Dissostichus spp. nozvejas dokumentu shēmu | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1369/2006 (2006. gada 15. septembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 7 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1370/2006 (2006. gada 15. septembris), ar ko paredz atkāpes no Regulas (EK) Nr. 800/1999 un (EK) Nr. 1043/2005 attiecībā uz produktiem, ko eksportē uz Libānu kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 9 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1371/2006 (2006. gada 15. septembris), ar ko nosaka minimālās pārdošanas cenas 16. individuālajam uzaicinājumam uz konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005 | 11 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1372/2006 (2006. gada 15. septembris), ar ko nosaka maksimālo atbalsta apjomu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu sakarā ar 16. individuālo uzaicinājumu uz saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 paredzēto pastāvīgo konkursu | 13 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1373/2006 (2006. gada 15. septembris), ar ko nosaka maksimālo atbalstu par koncentrētu sviestu pirmajā individuālajā uzaicinājumā uz 16. konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005 | 15 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1374/2006 (2006. gada 15. septembris), ar kuru nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu attiecībā uz 48. atsevišķo konkursa uzaicinājumu, kas izsludināts saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2771/1999 minēto pastāvīgo konkursu | 16 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1375/2006 (2006. gada 15. septembris), ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2006. gada 16. septembra | 17 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1368/2006 (2006. gada 27. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1035/2001, ar ko nosaka Dissostichus spp. nozvejas dokumentu shēmu

Dissostichus spp.

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 1369/2006 (2006. gada 15. septembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

7

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1370/2006 (2006. gada 15. septembris), ar ko paredz atkāpes no Regulas (EK) Nr. 800/1999 un (EK) Nr. 1043/2005 attiecībā uz produktiem, ko eksportē uz Libānu kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

9

Komisijas Regula (EK) Nr. 1371/2006 (2006. gada 15. septembris), ar ko nosaka minimālās pārdošanas cenas 16. individuālajam uzaicinājumam uz konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005

11

Komisijas Regula (EK) Nr. 1372/2006 (2006. gada 15. septembris), ar ko nosaka maksimālo atbalsta apjomu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu sakarā ar 16. individuālo uzaicinājumu uz saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 paredzēto pastāvīgo konkursu

13

Komisijas Regula (EK) Nr. 1373/2006 (2006. gada 15. septembris), ar ko nosaka maksimālo atbalstu par koncentrētu sviestu pirmajā individuālajā uzaicinājumā uz 16. konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005

15

Komisijas Regula (EK) Nr. 1374/2006 (2006. gada 15. septembris), ar kuru nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu attiecībā uz 48. atsevišķo konkursa uzaicinājumu, kas izsludināts saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2771/1999 minēto pastāvīgo konkursu

16

Komisijas Regula (EK) Nr. 1375/2006 (2006. gada 15. septembris), ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2006. gada 16. septembra

17

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums, (2005. gada 21. decembris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta COMP/M.3696 – E.ON/MOL)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5593)

   (
  1
  ) | 20 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas Lēmums, (2005. gada 21. decembris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta COMP/M.3696 – E.ON/MOL)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5593)

   (
  1
  )

E.ON/MOL

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5593)

1

20

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2006/623/KĀDP (2006. gada 15. septembris) par ES grupas izveidi, lai palīdzētu sagatavot iespējamas Kosovā izvietotas Starptautiskas civilas misijas izveidi, ietverot Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja aspektu (SCM/ESĪP plānošanas grupa) | 29 |
| | * | Padomes Kopējā nostāja 2006/624/KĀDP (2006. gada 15. septembris), ar ko groza Kopējo nostāju 2005/440/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku | 34 |
| | * | Padomes Kopējā nostāja 2006/625/KĀDP (2006. gada 15. septembris) par aizliegumu pārdot vai piegādāt bruņojumu un ar to saistītas materiāldaļas, kā arī sniegt ar tiem saistītus pakalpojumus vienībām vai personām Libānā, kas uzlikts saskaņā ar ANO DP Rezolūciju 1701 (2006) | 36 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

*

Padomes Vienotā rīcība 2006/623/KĀDP (2006. gada 15. septembris) par ES grupas izveidi, lai palīdzētu sagatavot iespējamas Kosovā izvietotas Starptautiskas civilas misijas izveidi, ietverot Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja aspektu (SCM/ESĪP plānošanas grupa)

29

*

Padomes Kopējā nostāja 2006/624/KĀDP (2006. gada 15. septembris), ar ko groza Kopējo nostāju 2005/440/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku

34

*

Padomes Kopējā nostāja 2006/625/KĀDP (2006. gada 15. septembris) par aizliegumu pārdot vai piegādāt bruņojumu un ar to saistītas materiāldaļas, kā arī sniegt ar tiem saistītus pakalpojumus vienībām vai personām Libānā, kas uzlikts saskaņā ar ANO DP Rezolūciju 1701 (2006)

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 16.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1368/2006

(2006. gada 27. jūnijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1035/2001, ar ko nosaka Dissostichus spp. nozvejas dokumentu shēmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1035/2001 (2001. gada 22. maijs), ar ko nosaka Dissostichus spp. nozvejas dokumentu shēmu (2), ievieš nozvejas dokumentu shēmu, ko savā astoņpadsmitajā ikgadējā sanāksmē 1999. gada novembrī pieņēmusi Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas komisija (turpmāk “CCAMLR”). |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1035/2001 (2001. gada 22. maijs), ar ko nosaka Dissostichus spp. nozvejas dokumentu shēmu (2), ievieš nozvejas dokumentu shēmu, ko savā astoņpadsmitajā ikgadējā sanāksmē 1999. gada novembrī pieņēmusi Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas komisija (turpmāk “CCAMLR”).

| (2) | CCAMLR pieņēma vairākus grozījumus attiecībā uz shēmu un ar to saistīto rezolūciju, kuru mērķis ir uzlabot kontroli attiecībā uz Dissostichus spp. izkraušanu, importu, eksportu, reeksportu un pārkraušanu un saskaņot to īstenošanu. |
| --- | --- |

(2)

CCAMLR pieņēma vairākus grozījumus attiecībā uz shēmu un ar to saistīto rezolūciju, kuru mērķis ir uzlabot kontroli attiecībā uz Dissostichus spp. izkraušanu, importu, eksportu, reeksportu un pārkraušanu un saskaņot to īstenošanu.

| (3) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1035/2001 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1035/2001 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1035/2001 ar šo groza šādi:

| 1) | pievieno 3. pantam šādus punktus:






  “d) | “imports” nozīmē nozvejas fizisku iekļūšanu vai ievešanu ģeogrāfiskās teritorijas jebkurā daļā valsts uzraudzībā, izņemot, ja nozveja ir izkrauta vai pārkrauta saskaņā ar definīciju “izraušana” vai definīciju “pārkraušana”, kas izklāstītas e) un f) punktā; |
| --- | --- | --- |

1)

pievieno 3. pantam šādus punktus:

“d)

“imports” nozīmē nozvejas fizisku iekļūšanu vai ievešanu ģeogrāfiskās teritorijas jebkurā daļā valsts uzraudzībā, izņemot, ja nozveja ir izkrauta vai pārkrauta saskaņā ar definīciju “izraušana” vai definīciju “pārkraušana”, kas izklāstītas e) un f) punktā;

| e) | “izkraušana” nozīmē sākotnējo nozvejas pārkraušanu tās nozvejotā vai apstrādātā veidā no kuģa uz piestātni vai citu kuģi ostā vai brīvās tirdzniecības zonā, kur, lomu izkraujot, to sertificē ostas valsts iestāde; |
| --- | --- |

e)

“izkraušana” nozīmē sākotnējo nozvejas pārkraušanu tās nozvejotā vai apstrādātā veidā no kuģa uz piestātni vai citu kuģi ostā vai brīvās tirdzniecības zonā, kur, lomu izkraujot, to sertificē ostas valsts iestāde;

| f) | “pārkraušana” nozīmē:






  — | nozvejas pārkraušanu tās nozvejotā vai apstrādātā veidā no kuģa uz citu kuģi vai citu transportlīdzekli, ja šāda pārkraušana notiek teritorijā, kas atrodas ostas valsts uzraudzībā, lai īstenotu tā izvešanu no šīs valsts, |
| --- | --- | --- |

f)

“pārkraušana” nozīmē:

—

nozvejas pārkraušanu tās nozvejotā vai apstrādātā veidā no kuģa uz citu kuģi vai citu transportlīdzekli, ja šāda pārkraušana notiek teritorijā, kas atrodas ostas valsts uzraudzībā, lai īstenotu tā izvešanu no šīs valsts,

| — | nozvejas pagaidu novietošana uz sauszemes vai mākslīgas pamatnes, lai atvieglotu šādu pārkraušanu, ja nozveja netiek izkrauta saskaņā ar definīciju punktā e); |
| --- | --- |

—

nozvejas pagaidu novietošana uz sauszemes vai mākslīgas pamatnes, lai atvieglotu šādu pārkraušanu, ja nozveja netiek izkrauta saskaņā ar definīciju punktā e);

| g) | “eksports” nozīmē nozvejas jebkādu pārvietošanu tās nozvejotā vai apstrādātā veidā no teritorijas, kas atrodas valsts uzraudzībā, vai izkraušanas brīvās tirdzniecības zonas, vai, ja šī valsts vai brīvā tirdzniecības zona veido daļu no muitas savienības, no jebkuras citas šīs muitas savienības dalībvalsts; |
| --- | --- |

g)

“eksports” nozīmē nozvejas jebkādu pārvietošanu tās nozvejotā vai apstrādātā veidā no teritorijas, kas atrodas valsts uzraudzībā, vai izkraušanas brīvās tirdzniecības zonas, vai, ja šī valsts vai brīvā tirdzniecības zona veido daļu no muitas savienības, no jebkuras citas šīs muitas savienības dalībvalsts;

| h) | “reeksports” nozīmē nozvejas jebkādu pārvietošanu tās nozvejotā vai apstrādātā veidā no teritorijas, kas atrodas valsts uzraudzībā, brīvās tirdzniecības zonas vai muitas savienības dalībvalsts, ja vien šī valsts, brīvā tirdzniecības zona vai jebkura cita šīs importa muitas savienības dalībvalsts nav pirmā importēšanas vieta – šādā gadījumā pārvietošana ir eksportēšana saskaņā ar definīciju punktā g); |
| --- | --- |

h)

“reeksports” nozīmē nozvejas jebkādu pārvietošanu tās nozvejotā vai apstrādātā veidā no teritorijas, kas atrodas valsts uzraudzībā, brīvās tirdzniecības zonas vai muitas savienības dalībvalsts, ja vien šī valsts, brīvā tirdzniecības zona vai jebkura cita šīs importa muitas savienības dalībvalsts nav pirmā importēšanas vieta – šādā gadījumā pārvietošana ir eksportēšana saskaņā ar definīciju punktā g);

| i) | “ostas valsts” nozīmē valsti, kura kontrolē konkrētu ostas zonu vai brīvo tirdzniecības zonu izkraušanas, pārkraušanas, importēšanas, eksportēšanas un reeksportēšanas nolūkā un kuras iestāde kalpo kā izkraušanas vai pārkraušanas sertificēšanas iestāde.”; |
| --- | --- |

i)

“ostas valsts” nozīmē valsti, kura kontrolē konkrētu ostas zonu vai brīvo tirdzniecības zonu izkraušanas, pārkraušanas, importēšanas, eksportēšanas un reeksportēšanas nolūkā un kuras iestāde kalpo kā izkraušanas vai pārkraušanas sertificēšanas iestāde.”;

| 2) | 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “4. pants
  1.   Dalībvalstis kā licences vai atļaujas nosacījumu, ar ko kuģim ļauj zvejot Dissostichus spp., pieprasa, lai kuģis izkrauj nozvejas tikai tajās valstīs, kuras ir CCAMLR Līgumslēdzējas puses vai kurās kā citādi piemēro nozvejas dokumentu shēmu.
  2.   Dalībvalstis licencēm un atļaujām, ar ko kuģiem ļauj zvejot Dissostichus spp., pievieno visu CCAMLR Līgumslēdzēju pušu un to valstu nosaukumus, kas ir paziņojušas CCAMLR sekretariātam, ka tajās piemēro nozvejas dokumentu shēmu.
  3.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai katrā Dissostichus spp. izkraušanas vai pārkraušanas reizē zvejas kuģi, kuri kuģo ar attiecīgās dalībvalsts karogu un kuriem ir Dissostichus spp. zvejas atļauja, pienācīgi aizpildītu nozvejas dokumentus.”; |
| --- | --- |

2)

4. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“4. pants

1.   Dalībvalstis kā licences vai atļaujas nosacījumu, ar ko kuģim ļauj zvejot Dissostichus spp., pieprasa, lai kuģis izkrauj nozvejas tikai tajās valstīs, kuras ir CCAMLR Līgumslēdzējas puses vai kurās kā citādi piemēro nozvejas dokumentu shēmu.

2.   Dalībvalstis licencēm un atļaujām, ar ko kuģiem ļauj zvejot Dissostichus spp., pievieno visu CCAMLR Līgumslēdzēju pušu un to valstu nosaukumus, kas ir paziņojušas CCAMLR sekretariātam, ka tajās piemēro nozvejas dokumentu shēmu.

3.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai katrā Dissostichus spp. izkraušanas vai pārkraušanas reizē zvejas kuģi, kuri kuģo ar attiecīgās dalībvalsts karogu un kuriem ir Dissostichus spp. zvejas atļauja, pienācīgi aizpildītu nozvejas dokumentus.”;

| 3) | 10. panta 1. punkta b) apakšpunkta pirmo ievilkumu aizvieto ar šādu tekstu:






  “— | apstiprinājums, ko parakstījis un apzīmogojis izkraušanas ostas vai brīvās tirdzniecības zonas valsts oficiālais pārstāvis, kurš rīkojas muitas vai ostas valsts zvejniecības iestāžu pakļautībā un kuram ir tiesības apstiprināt Dissostichus spp. nozvejas dokumentus, un”; |
| --- | --- | --- |

3)

10. panta 1. punkta b) apakšpunkta pirmo ievilkumu aizvieto ar šādu tekstu:

“—

apstiprinājums, ko parakstījis un apzīmogojis izkraušanas ostas vai brīvās tirdzniecības zonas valsts oficiālais pārstāvis, kurš rīkojas muitas vai ostas valsts zvejniecības iestāžu pakļautībā un kuram ir tiesības apstiprināt Dissostichus spp. nozvejas dokumentus, un”;

| 4) | 12. panta 1. punkta pirmo ievilkumu aizvieto ar šādu tekstu:






  “— | apstiprinājums, ko parakstījis un apzīmogojis izkraušanas ostas vai brīvās tirdzniecības zonas valsts oficiālais pārstāvis, kurš rīkojas muitas vai ostas valsts zvejniecības iestāžu pakļautībā un kuram ir tiesības apstiprināt Dissostichus spp. nozvejas dokumentus, un”; |
| --- | --- | --- |

4)

12. panta 1. punkta pirmo ievilkumu aizvieto ar šādu tekstu:

“—

apstiprinājums, ko parakstījis un apzīmogojis izkraušanas ostas vai brīvās tirdzniecības zonas valsts oficiālais pārstāvis, kurš rīkojas muitas vai ostas valsts zvejniecības iestāžu pakļautībā un kuram ir tiesības apstiprināt Dissostichus spp. nozvejas dokumentus, un”;

| 5) | 22. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “22. pants
  Līdz katra gada 15. martam, 15. jūnijam, 15. septembrim un 15. decembrim dalībvalstis nosūta Komisijai kopsavilkumu attiecībā uz nozvejas dokumentiem, kas izdoti vai saņemti to teritorijā attiecībā uz izkraušanu, importu, eksportu, reeksportu un pārkraušanu, tostarp šādus datus: dokumentu identifikācijas numurus; izkraušanas, importa, eksporta, reeksporta vai pārkraušanas datumus; izkrauto, importēto, eksportēto, reeksportēto vai pārkrauto lomu svaru; izcelsmi un galamērķi.”; |
| --- | --- |

5)

22. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“22. pants

Līdz katra gada 15. martam, 15. jūnijam, 15. septembrim un 15. decembrim dalībvalstis nosūta Komisijai kopsavilkumu attiecībā uz nozvejas dokumentiem, kas izdoti vai saņemti to teritorijā attiecībā uz izkraušanu, importu, eksportu, reeksportu un pārkraušanu, tostarp šādus datus: dokumentu identifikācijas numurus; izkraušanas, importa, eksporta, reeksporta vai pārkraušanas datumus; izkrauto, importēto, eksportēto, reeksportēto vai pārkrauto lomu svaru; izcelsmi un galamērķi.”;

| 6) | I, II un III pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

6)

I, II un III pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2006. gada 27. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. PRÖLL

---

(1)  OV C 304 E, 1.12.2005., 18. lpp.

1

(2)  OV L 145, 31.5.2001, 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 669/2003 (OV L 97, 15.4.2003., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

I PIELIKUMS

DISSOSTICHUS NOZVEJAS DOKUMENTS UN DISSOSTICHUS REEKSPORTA DOKUMENTS

Nozvejas un reeksporta dokumentā ir ietverta šāda informācija:

| 1) | īpašs identifikācijas numurs, ko veido:






  i) | četrciparu skaitlis, kura pirmie divi cipari ir valsts divciparu kods, ko piešķīrusi Starptautiskā standartizācijas organizācija (ISO), kam seko tā gada skaitļa pēdējie divi cipari, kuram dokuments ir izdots; |
| --- | --- | --- |

1)

īpašs identifikācijas numurs, ko veido:

i)

četrciparu skaitlis, kura pirmie divi cipari ir valsts divciparu kods, ko piešķīrusi Starptautiskā standartizācijas organizācija (ISO), kam seko tā gada skaitļa pēdējie divi cipari, kuram dokuments ir izdots;

| ii) | trīs secīgo ciparu numurs (kas sākas ar 001) norāda secību, kādā izdotas nozvejas dokumentu veidlapas; |
| --- | --- |

ii)

trīs secīgo ciparu numurs (kas sākas ar 001) norāda secību, kādā izdotas nozvejas dokumentu veidlapas;

| 2) | šāda informācija:






  i) | tās iestādes nosaukums, adrese, tālruņa un faksa numurs, kas izdevusi nozvejas dokumenta veidlapu; |
| --- | --- | --- |

2)

šāda informācija:

i)

tās iestādes nosaukums, adrese, tālruņa un faksa numurs, kas izdevusi nozvejas dokumenta veidlapu;

| ii) | kuģa nosaukums, piederības osta, valsts reģistrācijas numurs un kuģa radio izsaukuma signāls, un, vajadzības gadījumā, IMO/Lloyd's reģistrācijas numurs; |
| --- | --- |

ii)

kuģa nosaukums, piederības osta, valsts reģistrācijas numurs un kuģa radio izsaukuma signāls, un, vajadzības gadījumā, IMO/Lloyd's reģistrācijas numurs;

| iii) | vajadzības gadījumā kuģim izsniegtās licences vai atļaujas numurs; |
| --- | --- |

iii)

vajadzības gadījumā kuģim izsniegtās licences vai atļaujas numurs;

| iv) | katras Dissostichus sugas svars pēc krastā izkrauto vai pārkrauto produktu veidiem, un






  a) | pēc CCAMLR statistikas apakšapgabaliem vai rajoniem, ja tās nozvejotas konvencijas darbības zonā, un/vai |
| --- | --- | --- |

iv)

katras Dissostichus sugas svars pēc krastā izkrauto vai pārkrauto produktu veidiem, un

a)

pēc CCAMLR statistikas apakšapgabaliem vai rajoniem, ja tās nozvejotas konvencijas darbības zonā, un/vai

| b) | pēc ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) statistikas apgabaliem, apakšapgabaliem vai rajoniem, ja tās nozvejotas ārpus konvencijas darbības zonas; |
| --- | --- |

b)

pēc ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) statistikas apgabaliem, apakšapgabaliem vai rajoniem, ja tās nozvejotas ārpus konvencijas darbības zonas;

| v) | datumi, kad veikta nozveja; |
| --- | --- |

v)

datumi, kad veikta nozveja;

| vi) | izkraušanas gadījumā – datums un osta, kur nozveja ir izkrauta; vai pārkraušanas gadījumā – datums un kuģa nosaukums, tā karogs un valsts reģistrācijas numurs (Kopienas kuģiem flotes reģistra iekšējās reģistrācijas numurs, kas kuģim piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2090/98 (1998. gada 30. septembris) 5. pantu par Kopienas zvejas kuģu reģistru); |
| --- | --- |

vi)

izkraušanas gadījumā – datums un osta, kur nozveja ir izkrauta; vai pārkraušanas gadījumā – datums un kuģa nosaukums, tā karogs un valsts reģistrācijas numurs (Kopienas kuģiem flotes reģistra iekšējās reģistrācijas numurs, kas kuģim piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2090/98 (1998. gada 30. septembris) 5. pantu par Kopienas zvejas kuģu reģistru);

| vii) | nozvejas saņēmēja vai saņēmēju vārds/nosaukums, adrese, tālruņa un faksa numurs, kā arī katras sugas daudzums un saņemtā produkta tips; un |
| --- | --- |

vii)

nozvejas saņēmēja vai saņēmēju vārds/nosaukums, adrese, tālruņa un faksa numurs, kā arī katras sugas daudzums un saņemtā produkta tips; un

| viii) | vajadzības gadījumā – sīka informācija par transportēšanu Dissostichus nozvejas dokumenta eksporta sadaļā un Dissostichus reeksprota dokumeta reeksporta informācijas sadaļā:






  1) | ja tā notiek pa jūru:






  — | konteinera(-u) numurs(-i), vai, ja ir vairāk nekā viens konteiners, saraksts ar konteinera numuriem pielikumā, kas parakstīts un apzīmogots apstiprināšanai iestādē, kas apstiprina Dissostichus nozvejas dokumentu vai Dissostichus reeksporta dokumentu; vai |
| --- | --- | --- | --- |

viii)

vajadzības gadījumā – sīka informācija par transportēšanu Dissostichus nozvejas dokumenta eksporta sadaļā un Dissostichus reeksprota dokumeta reeksporta informācijas sadaļā:

1)

ja tā notiek pa jūru:

—

konteinera(-u) numurs(-i), vai, ja ir vairāk nekā viens konteiners, saraksts ar konteinera numuriem pielikumā, kas parakstīts un apzīmogots apstiprināšanai iestādē, kas apstiprina Dissostichus nozvejas dokumentu vai Dissostichus reeksporta dokumentu; vai

| — | kuģa nosaukums; un |
| --- | --- |

—

kuģa nosaukums; un

| — | pavadzīmes numurs, izdošanas datums un vieta; |
| --- | --- |

—

pavadzīmes numurs, izdošanas datums un vieta;

| 2) | ja tā notiek pa gaisu:






  — | reisa numurs, gaisa kravas pavadzīmes numurs, izdošanas datums un vieta; |
| --- | --- | --- |

2)

ja tā notiek pa gaisu:

—

reisa numurs, gaisa kravas pavadzīmes numurs, izdošanas datums un vieta;

| 3) | ja tā notiek, izmantojot citus transporta līdzekļus (sauszemes transports):






  — | kravas automobiļa reģistrācijas numurs un valstspiederība; vai |
| --- | --- | --- |

3)

ja tā notiek, izmantojot citus transporta līdzekļus (sauszemes transports):

—

kravas automobiļa reģistrācijas numurs un valstspiederība; vai

| — | dzelzceļa transportlīdzekļa numurs; un |
| --- | --- |

—

dzelzceļa transportlīdzekļa numurs; un

| — | izdošanas datums un vieta. |
| --- | --- |

—

izdošanas datums un vieta.

II PIELIKUMS

Image

Image

III PIELIKUMS

Image

---

| 16.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1369/2006

(2006. gada 15. septembris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 15. septembra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 76,9 |
| 096 | 41,9 |
| 999 | 59,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 90,1 |
| 999 | 90,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 96,6 |
| 999 | 96,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 61,4 |
| 524 | 55,9 |
| 528 | 50,6 |
| 999 | 56,0 |
| 0806 10 10 | 052 | 75,2 |
| 220 | 32,1 |
| 624 | 104,9 |
| 999 | 70,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 91,0 |
| 400 | 92,1 |
| 508 | 88,7 |
| 512 | 92,2 |
| 720 | 82,6 |
| 800 | 164,0 |
| 804 | 99,1 |
| 999 | 101,4 |
| 0808 20 50 | 052 | 114,6 |
| 388 | 84,4 |
| 999 | 99,5 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 122,6 |
| 999 | 122,6 |
| 0809 40 05 | 052 | 86,8 |
| 066 | 39,8 |
| 098 | 33,4 |
| 624 | 128,2 |
| 999 | 72,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

76,9

096

41,9

999

59,4

0707 00 05

052

90,1

999

90,1

0709 90 70

052

96,6

999

96,6

0805 50 10

388

61,4

524

55,9

528

50,6

999

56,0

0806 10 10

052

75,2

220

32,1

624

104,9

999

70,7

0808 10 80

388

91,0

400

92,1

508

88,7

512

92,2

720

82,6

800

164,0

804

99,1

999

101,4

0808 20 50

052

114,6

388

84,4

999

99,5

0809 30 10, 0809 30 90

052

122,6

999

122,6

0809 40 05

052

86,8

066

39,8

098

33,4

624

128,2

999

72,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 16.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1370/2006

(2006. gada 15. septembris),

ar ko paredz atkāpes no Regulas (EK) Nr. 800/1999 un (EK) Nr. 1043/2005 attiecībā uz produktiem, ko eksportē uz Libānu kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 6. decembra Regulu (EK) Nr. 3448/93, ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kurš attiecas uz dažām precēm, kas iegūtas, pārstrādājot lauksaimniecības produktus (1), un jo īpaši tās 8. panta 3. punkta pirmo daļu un 20. pantu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2771/75 par olu tirgus kopīgo organizāciju (2), un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu, 8. panta 13. punktu un 15. pantu un attiecīgos pantus citās regulās par lauksaimniecības produktu tirgu kopējo organizāciju,

tā kā:

| (1) | Noteikumi attiecībā uz eksporta kompensāciju sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, ir izklāstīti Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regulā (EK) Nr. 800/1999, ar kuru nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus eksporta kompensāciju sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (3), un Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I pielikumā, un šādu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus (4). |
| --- | --- |

(1)

Noteikumi attiecībā uz eksporta kompensāciju sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, ir izklāstīti Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regulā (EK) Nr. 800/1999, ar kuru nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus eksporta kompensāciju sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (3), un Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I pielikumā, un šādu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus (4).

| (2) | Ārkārtas apstākļi Libānā ir nopietni kaitējuši dažu eksportētāju ekonomiskajām interesēm, un tādējādi radusies situācija ir nelabvēlīgi ietekmējusi eksporta iespējas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 800/1999 un (EK) Nr. 1043/2005 noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Ārkārtas apstākļi Libānā ir nopietni kaitējuši dažu eksportētāju ekonomiskajām interesēm, un tādējādi radusies situācija ir nelabvēlīgi ietekmējusi eksporta iespējas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 800/1999 un (EK) Nr. 1043/2005 noteikumiem.

| (3) | Tāpēc jāmazina šī kaitējošā ietekme, pieņemot īpašus pasākumus un pagarinot dažus Regulā (EK) Nr. 800/1999 un Regulā (EK) Nr. 1043/2005 noteiktos termiņus attiecībā uz eksporta procedūrām, ko nav iespējams veikt iepriekš minēto apstākļu dēļ. Jo īpaši, lai uzņēmēji, kuri jau nokārtojuši attiecīgās muitas eksporta formalitātes vai nodevuši attiecīgās preces muitas kontrolē, varētu izmantot elastīgākus pasākumus, jāpagarina Regulā (EK) Nr. 800/1999 noteiktais termiņš attiecībā uz Kopienas muitas teritorijas atstāšanu. Tāpat arī atsevišķos gadījumos jāpagarina Regulā (EK) Nr. 1043/2005 noteiktais kompensācijas sertifikātu derīguma termiņš. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāmazina šī kaitējošā ietekme, pieņemot īpašus pasākumus un pagarinot dažus Regulā (EK) Nr. 800/1999 un Regulā (EK) Nr. 1043/2005 noteiktos termiņus attiecībā uz eksporta procedūrām, ko nav iespējams veikt iepriekš minēto apstākļu dēļ. Jo īpaši, lai uzņēmēji, kuri jau nokārtojuši attiecīgās muitas eksporta formalitātes vai nodevuši attiecīgās preces muitas kontrolē, varētu izmantot elastīgākus pasākumus, jāpagarina Regulā (EK) Nr. 800/1999 noteiktais termiņš attiecībā uz Kopienas muitas teritorijas atstāšanu. Tāpat arī atsevišķos gadījumos jāpagarina Regulā (EK) Nr. 1043/2005 noteiktais kompensācijas sertifikātu derīguma termiņš.

| (4) | Šo atkāpju sniegtās priekšrocības jāattiecina tikai uz tiem uzņēmējiem, kuri, pamatojoties jo īpaši uz eksporta dokumentāciju vai dokumentiem, kas minēti 1. panta 2. punktā Padomes 1989. gada 21. decembra Regulā (EEK) Nr. 4045/89 par dalībvalstu veiktām Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļas finansējuma sistēmā ietilpstošo darījumu rūpīgām pārbaudēm un Direktīvas 77/435/EEK atcelšanu (5), neskarot citu šīs regulas noteikumu piemērošanu, var pierādīt, ka veikt eksporta darbības noteiktajā termiņā viņiem neļāva iepriekš minētie apstākļi. |
| --- | --- |

(4)

Šo atkāpju sniegtās priekšrocības jāattiecina tikai uz tiem uzņēmējiem, kuri, pamatojoties jo īpaši uz eksporta dokumentāciju vai dokumentiem, kas minēti 1. panta 2. punktā Padomes 1989. gada 21. decembra Regulā (EEK) Nr. 4045/89 par dalībvalstu veiktām Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļas finansējuma sistēmā ietilpstošo darījumu rūpīgām pārbaudēm un Direktīvas 77/435/EEK atcelšanu (5), neskarot citu šīs regulas noteikumu piemērošanu, var pierādīt, ka veikt eksporta darbības noteiktajā termiņā viņiem neļāva iepriekš minētie apstākļi.

| (5) | Lai mazinātu kaitējošo ietekmi attiecībā uz visiem uzņēmējiem, kurus varētu būt skāruši ārkārtas apstākļi Libānā, šī regula jāpiemēro no 2006. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

(5)

Lai mazinātu kaitējošo ietekmi attiecībā uz visiem uzņēmējiem, kurus varētu būt skāruši ārkārtas apstākļi Libānā, šī regula jāpiemēro no 2006. gada 1. jūlija.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Pārvaldības komiteja horizontāliem jautājumiem, kuri saistīti ar Līguma I pielikumā neietvertu apstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Pārvaldības komiteja horizontāliem jautājumiem, kuri saistīti ar Līguma I pielikumā neietvertu apstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1043/2005 39. panta 2. punkta pirmās daļas, derīguma termiņu kompensācijas sertifikātiem, kas izsniegti saskaņā ar minēto regulu un kuru derīguma termiņš beidzas 2006. gada 31. jūlijā vai 2006. gada 31. augustā, pēc sertifikāta īpašnieka pieteikuma pagarina līdz 2006. gada 30. septembrim par summu, kas atbilst nerealizētajam eksportam.

Piemērojot eksporta kompensēšanas iepriekšējas noteikšanas sistēmu, precēm, kas eksportētas kompensācijas sertifikāta pagarinātajā termiņā, piemēro kompensācijas likmi, kas bija spēkā dienā, kad tika iesniegts iepriekšējas noteikšanas pieteikums.

2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 800/1999 7. panta 1. punkta un 34. panta 1. punkta, 60 dienu termiņu attiecībā uz Kopienas muitas teritorijas atstāšanu precēm, kuru muitas eksporta formalitātes nokārtotas vēlākais līdz 2006. gada 20. jūlijam, pēc eksportētāja pieteikuma pagarina līdz 150 dienām.

3.   Regulas (EK) Nr. 800/1999 25. panta 1. punktā un 35. panta 1. punkta otrajā daļā minēto palielinājumu par attiecīgi 10 % un 15 % saskaņā ar atkāpi, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1043/2005 46. pantā, nepiemēro eksportam, kas veikts vēlākais līdz 2006. gada 20. jūlijam, vai eksportam, kas veikts saskaņā ar sertifikātiem, par kuriem iesniegts pieteikums vēlākais līdz 2006. gada 20. jūlijam.

Ja tiesības uz kompensāciju ir zaudētas saistībā ar ārkārtas apstākļiem Libānā, Regulas (EK) Nr. 800/1999 51. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto soda maksājumu nepiemēro.

2. pants

1. pantu piemēro lauksaimniecības produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums un kas minētas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 1. panta 1. punktā, ja attiecīgais eksportētājs var apliecināt kompetentajām iestādēm, ka preces bija paredzēts nosūtīt uz Libānu.

Kompetentās iestādes izvērtējumā jo īpaši balstās uz eksporta deklarāciju vai tirdzniecības dokumentiem, kas minēti Regulas (EEK) Nr. 4045/89 1. panta 2. punktā.

3. pants

Dalībvalstis līdz 2007. gada 31. janvārim paziņo Komisijai summas, par ko atbilstoši 1. panta 1. punktam pagarināts termiņš kompensācijas sertifikātiem, kuru derīguma termiņš beidzas 2006. gada 31. jūlijā un 2006. gada 31. augustā.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2006. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 318, 20.12.1993., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2580/2000 (OV L 298, 25.11.2000., 5. lpp.).

1

(2)  OV L 282, 1.11.1975., 49. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 679/2006 (OV L 119, 4.5.2006., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 671/2004 (OV L 105, 14.4.2004., 5. lpp.).

3

(4)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 544/2006 (OV L 94, 1.4.2006., 24. lpp.).

4

(5)  OV L 388, 30.12.1989., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2154/2002 (OV L 328, 5.12.2002., 4. lpp.).

5

---

| 16.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/11

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1371/2006

(2006. gada 15. septembris),

ar ko nosaka minimālās pārdošanas cenas 16. individuālajam uzaicinājumam uz konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulu (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/99 ieviešanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (2), intervences aģentūras ar pastāvīga uzaicinājuma uz konkursu palīdzību var pārdot zināmus to rīcībā esošus sviesta intervences krājumus un var piešķirt atbalstu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu. Šīs regulas 25. pantā noteikts, ka, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus konkursam atbildē uz katru individuālo uzaicinājumu, nosaka minimālo pārdošanas cenu sviestam un maksimālo atbalsta apmēru krējumam, sviestam un koncentrētam sviestam. Tālāk tiek noteikts, ka cena vai atbalsts var atšķirties sakarā ar iecerēto sviesta izmantošanas veidu, tā tauku saturu un pārstrādes procedūrām. Atbilstīgi jānosaka Regulas (EK) Nr. 1898/2005 28. pantā paredzētais pārstrādes garantiju apjoms. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulu (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/99 ieviešanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (2), intervences aģentūras ar pastāvīga uzaicinājuma uz konkursu palīdzību var pārdot zināmus to rīcībā esošus sviesta intervences krājumus un var piešķirt atbalstu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu. Šīs regulas 25. pantā noteikts, ka, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus konkursam atbildē uz katru individuālo uzaicinājumu, nosaka minimālo pārdošanas cenu sviestam un maksimālo atbalsta apmēru krējumam, sviestam un koncentrētam sviestam. Tālāk tiek noteikts, ka cena vai atbalsts var atšķirties sakarā ar iecerēto sviesta izmantošanas veidu, tā tauku saturu un pārstrādes procedūrām. Atbilstīgi jānosaka Regulas (EK) Nr. 1898/2005 28. pantā paredzētais pārstrādes garantiju apjoms.

| (2) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(2)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

16. individuālajam uzaicinājumam saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005, tiek noteiktas minimālās pārdošanas cenas sviestam un intervences krājumiem un tā pārstrādes garantiju apjoms, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 308, 25.11.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2107/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 20. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Minimālās pārdošanas cenas sviestam un pārstrādes garantijas 16. individuālajā uzaicinājumā uz pastāvīgo konkursu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1898/2005

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Iekļaušanas procedūra | Ar marķieri | Bez marķiera | Ar marķieri | Bez marķiera |
| Minimālā pārdošanas cena | Sviests ≥ 82 % | Nepārveidots | 206 | 210 | — | — |
| Koncentrēts | 204,1 | — | — | — |
| Pārstrādes garantijas | Nepārveidots | 45 | 45 | — | — |
| Koncentrēts | 45 | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Iekļaušanas procedūra

Ar marķieri

Bez marķiera

Ar marķieri

Bez marķiera

Minimālā pārdošanas cena

Sviests ≥ 82 %

Nepārveidots

206

210

—

—

Koncentrēts

204,1

—

—

—

Pārstrādes garantijas

Nepārveidots

45

45

—

—

Koncentrēts

45

—

—

—

---

| 16.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1372/2006

(2006. gada 15. septembris),

ar ko nosaka maksimālo atbalsta apjomu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu sakarā ar 16. individuālo uzaicinājumu uz saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 paredzēto pastāvīgo konkursu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulu (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 ieviešanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (2), intervences aģentūras pastāvīgos konkursos var pārdot zināmus to rīcībā esošus sviesta intervences krājumus, un var piešķirt atbalstu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu. Šīs regulas 25. pantā noteikts, ka, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, atbildot uz katru individuālo uzaicinājumu, nosaka minimālo pārdošanas cenu sviestam un maksimālo atbalsta apmēru par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu. Tālāk tiek noteikts, ka cena vai atbalsts var atšķirties sakarā ar iecerēto sviesta izmantošanas veidu, tā tauku saturu un pārstrādes procedūrām. Atbilstīgi jānosaka Regulā (EK) Nr. 1898/2005 paredzētais pārstrādes garantiju apmērs. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulu (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 ieviešanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (2), intervences aģentūras pastāvīgos konkursos var pārdot zināmus to rīcībā esošus sviesta intervences krājumus, un var piešķirt atbalstu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu. Šīs regulas 25. pantā noteikts, ka, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, atbildot uz katru individuālo uzaicinājumu, nosaka minimālo pārdošanas cenu sviestam un maksimālo atbalsta apmēru par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu. Tālāk tiek noteikts, ka cena vai atbalsts var atšķirties sakarā ar iecerēto sviesta izmantošanas veidu, tā tauku saturu un pārstrādes procedūrām. Atbilstīgi jānosaka Regulā (EK) Nr. 1898/2005 paredzētais pārstrādes garantiju apmērs.

| (2) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(2)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

16. individuālajam uzaicinājumam saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005, šīs regulas pielikumā tiek noteikti maksimālā atbalsta apjomi par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu, kā arī 25. un 28. pantā minētais pārstrādes garantiju apjoms.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 308, 25.11.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2107/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 20. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Maksimālais atbalsta apjoms par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu, kā arī pārstrādes garantijas 16. individuālajam uzaicinājumam uz saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 paredzēto pastāvīgo konkursu

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Iekļaušanas procedūra | Ar marķieri | Bez marķiera | Ar marķieri | Bez marķiera |
| Maksimālais atbalsts | Sviests ≥ 82 % | 18,5 | 15 | — | 15 |
| Sviests < 82 % | — | 14,63 | — | — |
| Koncentrēts sviests | 22 | 18,5 | 22 | 18,5 |
| Krējums | — | — | 10 | 6,3 |
| Pārstrādes garantijas | Sviests | 20 | — | — | — |
| Koncentrēts sviests | 24 | — | 24 | — |
| Krējums | — | — | 11 | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Iekļaušanas procedūra

Ar marķieri

Bez marķiera

Ar marķieri

Bez marķiera

Maksimālais atbalsts

Sviests ≥ 82 %

18,5

15

—

15

Sviests < 82 %

—

14,63

—

—

Koncentrēts sviests

22

18,5

22

18,5

Krējums

—

—

10

6,3

Pārstrādes garantijas

Sviests

20

—

—

—

Koncentrēts sviests

24

—

24

—

Krējums

—

—

11

—

---

| 16.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/15

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1373/2006

(2006. gada 15. septembris),

ar ko nosaka maksimālo atbalstu par koncentrētu sviestu pirmajā individuālajā uzaicinājumā uz 16. konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulu (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1255/1999 ieviešanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (2) intervences aģentūras ar pastāvīga uzaicinājuma uz konkursu palīdzību uzsāk konkursu par atbalsta piešķiršanu koncentrētam sviestam. Šīs regulas 54. pantā paredzēts, ka, ņemot vērā piedāvājumus konkursam, kas saņemti atbildē uz katru individuālo uzaicinājumu, nosaka maksimālo atbalstu koncentrētam sviestam, kurā minimālais tauku saturs sasniedz 96 %. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulu (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1255/1999 ieviešanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (2) intervences aģentūras ar pastāvīga uzaicinājuma uz konkursu palīdzību uzsāk konkursu par atbalsta piešķiršanu koncentrētam sviestam. Šīs regulas 54. pantā paredzēts, ka, ņemot vērā piedāvājumus konkursam, kas saņemti atbildē uz katru individuālo uzaicinājumu, nosaka maksimālo atbalstu koncentrētam sviestam, kurā minimālais tauku saturs sasniedz 96 %.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1898/2005 53. panta 4. punktā paredzētā gala lietotāju drošība ir jāizvirza, lai nodrošinātu, ka koncentrēto sviestu pārņem mazumtirdzniecības tirgotāji. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1898/2005 53. panta 4. punktā paredzētā gala lietotāju drošība ir jāizvirza, lai nodrošinātu, ka koncentrēto sviestu pārņem mazumtirdzniecības tirgotāji.

| (3) | Atbilstīgi saņemtiem piedāvājumiem attiecīgā līmenī jānosaka maksimālais atbalsta apjoms, kā arī tādā pašā veidā jānosaka garantijas gala lietotājiem. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi saņemtiem piedāvājumiem attiecīgā līmenī jānosaka maksimālais atbalsta apjoms, kā arī tādā pašā veidā jānosaka garantijas gala lietotājiem.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

16. individuālajam piedāvājumam saskaņā ar pastāvīgo konkursu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1898/2005, maksimālais atbalsts, kas sniedzams par koncentrētu sviestu, kurā minimālais tauku saturs ir 96 %, kā noteikts šīs regulas 47. panta 1. apakšpunktā, sasniedz 19,8 EUR/100 kg.

Regulas (EK) Nr. 1898/2005 53. panta 4. punktā paredzēto gala patērētāju garantiju maksu nosaka 22 EUR/100 kg apmērā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 308, 25.11.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2107/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 20. lpp.).

2

---

| 16.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/16

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1374/2006

(2006. gada 15. septembris),

ar kuru nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu attiecībā uz 48. atsevišķo konkursa uzaicinājumu, kas izsludināts saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2771/1999 minēto pastāvīgo konkursu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 10. panta c) punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 21. pantu Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), intervences aģentūras, izmantojot pastāvīgu konkursu, ir laidušas pārdošanā noteiktu to glabāšanā esošā sviesta daudzumu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 21. pantu Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), intervences aģentūras, izmantojot pastāvīgu konkursu, ir laidušas pārdošanā noteiktu to glabāšanā esošā sviesta daudzumu.

| (2) | Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc katra atsevišķā konkursa uzaicinājuma, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2771/1999 24.a pantu nosaka minimālo pārdošanas cenu vai nolemj piedāvājumus noraidīt. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc katra atsevišķā konkursa uzaicinājuma, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2771/1999 24.a pantu nosaka minimālo pārdošanas cenu vai nolemj piedāvājumus noraidīt.

| (3) | Ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, nosaka minimālo pārdošanas cenu. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, nosaka minimālo pārdošanas cenu.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

48. atsevišķajā konkursā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2771/1999, kurā termiņš konkursa piedāvājumu iesniegšanai beidzās 2006. gada 12. septembrī, minimālo sviesta pārdošanas cenu nosaka 235,00 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 333, 24.12.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1802/2005 (OV L 290, 4.11.2005., 3. lpp.).

2

---

| 16.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/17

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1375/2006

(2006. gada 15. septembris),

ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2006. gada 16. septembra

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003, ar ko izveido labības tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96, ar ko izstrādā Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumus attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē (2), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. pantā paredzēts, ka, ievedot minētās Regulas 1. pantā uzskaitītos produktus, tiek iekasētas kopējā muitas tarifa nodevu likmes. Taču šā panta 2. punktā minētajiem produktiem ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šiem produktiem, tos ievedot, palielinot to par 55 % un atskaitot CIF importa cenu, kas piemērojama attiecīgajai kravai. Taču šī nodeva nedrīkst pārsniegt muitas tarifa nodevu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. pantā paredzēts, ka, ievedot minētās Regulas 1. pantā uzskaitītos produktus, tiek iekasētas kopējā muitas tarifa nodevu likmes. Taču šā panta 2. punktā minētajiem produktiem ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šiem produktiem, tos ievedot, palielinot to par 55 % un atskaitot CIF importa cenu, kas piemērojama attiecīgajai kravai. Taču šī nodeva nedrīkst pārsniegt muitas tarifa nodevu likmi.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktu CIF importēšanas cenas aprēķina, par pamatu ņemot attiecīgā produkta raksturīgās cenas pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktu CIF importēšanas cenas aprēķina, par pamatu ņemot attiecīgā produkta raksturīgās cenas pasaules tirgū.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 1249/96 ir sīki izstrādāti noteikumi, lai piemērotu Regulu (EK) Nr. 1784/2003 attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 1249/96 ir sīki izstrādāti noteikumi, lai piemērotu Regulu (EK) Nr. 1784/2003 attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē.

| (4) | Ievedmuitas nodokli piemēro, kamēr nosaka jaunu nodokli un tas stājas spēkā. |
| --- | --- |

(4)

Ievedmuitas nodokli piemēro, kamēr nosaka jaunu nodokli un tas stājas spēkā.

| (5) | Lai nodrošinātu ievedmuitas režīma normālu funkcionēšanu, ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai jāņem reprezentatīvā tirgus likmes, kas konstatētas atsauces perioda laikā. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu ievedmuitas režīma normālu funkcionēšanu, ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai jāņem reprezentatīvā tirgus likmes, kas konstatētas atsauces perioda laikā.

| (6) | Piemērojot Regulu (EK) Nr. 1249/96, jānosaka ievedmuitas nodoklis saskaņā ar šās Regulas pielikumu, |
| --- | --- |

(6)

Piemērojot Regulu (EK) Nr. 1249/96, jānosaka ievedmuitas nodoklis saskaņā ar šās Regulas pielikumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minētie labības nozares ievedmuitas nodokļi ir noteikti šās Regulas I pielikumā, pamatojoties uz II pielikumā minēto informāciju.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1110/2003 (OV L 158, 27.6.2003., 12. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2006. gada 16. septembra

| KN kods | Preču nosaukums | Ievedmuita (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Augstas kvalitātes cietie kvieši | 0,00 |
| vidējas kvalitātes | 0,00 |
| zemas kvalitātes | 0,00 |
| 1001 90 91 | Parastas kviešu sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Parasti augstas kvalitātes kvieši, izņemot sēklu | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rudzi | 9,94 |
| 1005 10 90 | Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdu | 44,07 |
| 1005 90 00 | Kukurūza, izņemot sēklas (2) | 44,07 |
| 1007 00 90 | Graudu sorgo, izņemot hibrīdu sēšanai | 14,93 |

KN kods

Preču nosaukums

Ievedmuita (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Augstas kvalitātes cietie kvieši

0,00

vidējas kvalitātes

0,00

zemas kvalitātes

0,00

1001 90 91

Parastas kviešu sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Parasti augstas kvalitātes kvieši, izņemot sēklu

0,00

1002 00 00

Rudzi

9,94

1005 10 90

Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdu

44,07

1005 90 00

Kukurūza, izņemot sēklas (2)

44,07

1007 00 90

Graudu sorgo, izņemot hibrīdu sēšanai

14,93

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu (Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkts), importētājs var saņemt nodevu samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūrā, vai |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūrā, vai

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Īrijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Īrijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs saņem vienotas likmes samazinājumu 24 EUR/t, ja tiek pildīti nosacījumi, kas izstrādāti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā.

---

II PIELIKUMS

Muitas nodokļu aprēķināšanas elementi

(31.8.2006–14.9.2006)

| 1) | Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:











  Biržas kotējumi | Mineapole | Čikāga | Mineapole | Mineapole | Mineapole | Mineapole |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkti (% proteīnu 12 % mitrumā) | HRS2 | YC3 | HAD2 | vidējā kvalitāte (1) | zema kvalitāte (2) | ASV mieži 2 |
| Kotējums (EUR/t) | 145,41 (3) | 73,94 | 161,96 | 151,96 | 131,96 | 116,18 |
| Subsīdija par Persijas līča reģionu (EUR/t) | — | 18,84 | — | | | — |
| Subsīdija par Lielo Ezeru reģionu (EUR/t) | 13,68 | — | — | | | — |

1)

Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:

Biržas kotējumi

Mineapole

Čikāga

Mineapole

Mineapole

Mineapole

Mineapole

Produkti (% proteīnu 12 % mitrumā)

HRS2

YC3

HAD2

vidējā kvalitāte (1)

zema kvalitāte (2)

ASV mieži 2

Kotējums (EUR/t)

145,41 (3)

73,94

161,96

151,96

131,96

116,18

Subsīdija par Persijas līča reģionu (EUR/t)

—

18,84

—

—

Subsīdija par Lielo Ezeru reģionu (EUR/t)

13,68

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:
  Frakts/izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama 25,17 EUR/t; Lielo Ezeru reģions–Roterdama 30,92 EUR/t. |
| --- | --- |

2)

Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:

Frakts/izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama 25,17 EUR/t; Lielo Ezeru reģions–Roterdama 30,92 EUR/t.

| 3) | Subsīdijas Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3)

Subsīdijas Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Atskaitījums 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 1. punkts)

(2)  Atskaitījums 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 3. pants)

(3)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts)

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 16.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/20

---

KOMISIJAS LĒMUMS,

(2005. gada 21. decembris),

ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību

(Lieta COMP/M.3696 – E.ON/MOL)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5593)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/622/EK)

Komisija 2005. gada 21. decembrī pieņēma lēmumu apvienošanās lietā saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (1), un jo īpaši minētās regulas 8. panta 2. punktu. Pilns lēmuma nekonfidenciālais teksts lietas autentiskajā valodā un Komisijas darba valodās ir pieejams šādā Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnes adresē: http://ec.europa.eu/comm/competiton/index_en.html

I.   KOPSAVILKUMS

| (1) | Šī lieta attiecas uz to, ka E.ON (Vācija) iegādājas divus MOL, integrēta Ungārijas naftas un gāzes uzņēmuma, kas nodarbojas ar gāzes vairumtirdzniecību, tirdzniecību un pārdošanu, kā arī ar gāzes uzglabāšanu, meitasuzņēmumus. Uzņēmumam MOL pieder arī pirkšanas iespēja diviem gadiem pārdot uzņēmumam E.ON savu gāzes pārvades meitasuzņēmumu. |
| --- | --- |

(1)

Šī lieta attiecas uz to, ka E.ON (Vācija) iegādājas divus MOL, integrēta Ungārijas naftas un gāzes uzņēmuma, kas nodarbojas ar gāzes vairumtirdzniecību, tirdzniecību un pārdošanu, kā arī ar gāzes uzglabāšanu, meitasuzņēmumus. Uzņēmumam MOL pieder arī pirkšanas iespēja diviem gadiem pārdot uzņēmumam E.ON savu gāzes pārvades meitasuzņēmumu.

| (2) | Uzņēmumam MOL jau pirms darījuma pieder gandrīz ekskluzīva kontrole pār piekļuvi gāzes resursiem un gāzes infrastruktūrai Ungārijā. MOL pieder gāzes pārvades tīkls un visas Ungārijas gāzes krātuves, un tas atrodas monopolstāvoklim pielīdzināmā situācijā gāzes vairumtirdzniecībā. MOL jau šobrīd ir uzņēmums, kurš var kontrolēt pieeju gāzes resursiem (gan importam, gan vietējai produkcijai) un gāzes infrastruktūrai. Tagad šo kontrolējošo stāvokli pārņems E.ON. |
| --- | --- |

(2)

Uzņēmumam MOL jau pirms darījuma pieder gandrīz ekskluzīva kontrole pār piekļuvi gāzes resursiem un gāzes infrastruktūrai Ungārijā. MOL pieder gāzes pārvades tīkls un visas Ungārijas gāzes krātuves, un tas atrodas monopolstāvoklim pielīdzināmā situācijā gāzes vairumtirdzniecībā. MOL jau šobrīd ir uzņēmums, kurš var kontrolēt pieeju gāzes resursiem (gan importam, gan vietējai produkcijai) un gāzes infrastruktūrai. Tagad šo kontrolējošo stāvokli pārņems E.ON.

| (3) | Būtiskās izmaiņas, ko rada ierosinātais darījums, ir tādas, ka E.ON atšķirībā no MOL ir stingras tirgus pozīcijas gāzes un elektroenerģijas mazumpiegādē Ungārijā. Tāpēc, izņemot pārvadi un MOL gāzes ražošanu, šis darījums radīs uzņēmumu, kas ir vertikāli integrēts visā gāzes un elektroenerģijas piegādes ķēdē Ungārijā. |
| --- | --- |

(3)

Būtiskās izmaiņas, ko rada ierosinātais darījums, ir tādas, ka E.ON atšķirībā no MOL ir stingras tirgus pozīcijas gāzes un elektroenerģijas mazumpiegādē Ungārijā. Tāpēc, izņemot pārvadi un MOL gāzes ražošanu, šis darījums radīs uzņēmumu, kas ir vertikāli integrēts visā gāzes un elektroenerģijas piegādes ķēdē Ungārijā.

| (4) | Komisijas tirgus pētījums parādīja, ka sakarā ar to, ka jaunajam uzņēmumam ir gandrīz ekskluzīva kontrole pār Ungārijā pieejamajiem gāzes resursiem (kas pārsvarā ir Krievijas izcelsmes resursi), un sakarā ar tā vertikālo integrāciju gāzes un elektroenerģijas tirgos darījums radītu nopietnu risku, ka tiek ierobežoti konkurenti pakārtotajā gāzes un elektroenerģijas tirgū. Kā jau tika minēts, E.ON atšķirībā no MOL darbojas gāzes vairumtirgus pakārtotajā tirgū, gāzes un elektroenerģijas mazumtirdzniecībā un izplatīšanā (kontrolējot divus no sešiem reģionālajiem gāzes sadales uzņēmumiem un trīs no sešiem reģionālajiem elektroenerģijas sadales uzņēmumiem), kā arī elektrības ražošanā. Tas radītu izmaiņas jaunā uzņēmuma motivācijā attiecībā pret tā pakārtotajiem konkurentiem. Tādējādi jaunajam uzņēmumam būs gan spēja, gan stimuls ierobežot savu konkurentu piekļuvi gāzei pakārtotajos gāzes un elektroenerģijas tirgos. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas tirgus pētījums parādīja, ka sakarā ar to, ka jaunajam uzņēmumam ir gandrīz ekskluzīva kontrole pār Ungārijā pieejamajiem gāzes resursiem (kas pārsvarā ir Krievijas izcelsmes resursi), un sakarā ar tā vertikālo integrāciju gāzes un elektroenerģijas tirgos darījums radītu nopietnu risku, ka tiek ierobežoti konkurenti pakārtotajā gāzes un elektroenerģijas tirgū. Kā jau tika minēts, E.ON atšķirībā no MOL darbojas gāzes vairumtirgus pakārtotajā tirgū, gāzes un elektroenerģijas mazumtirdzniecībā un izplatīšanā (kontrolējot divus no sešiem reģionālajiem gāzes sadales uzņēmumiem un trīs no sešiem reģionālajiem elektroenerģijas sadales uzņēmumiem), kā arī elektrības ražošanā. Tas radītu izmaiņas jaunā uzņēmuma motivācijā attiecībā pret tā pakārtotajiem konkurentiem. Tādējādi jaunajam uzņēmumam būs gan spēja, gan stimuls ierobežot savu konkurentu piekļuvi gāzei pakārtotajos gāzes un elektroenerģijas tirgos.

| (5) | Lai kliedētu procedūras gaitā radušās šaubas par konkurenci, E.ON2005. gada 20. oktobrī iesniedza saistību paketi. E.ON2005. gada 16. novembrī iesniedza pārskatītas saistības. Pēdējās saistības iesniedza 2005. gada 8. decembrī. Komisija uzskata, ka saistības, kas pēc tirgus pētījuma tika ievērojami uzlabotas salīdzinājumā ar E.ON sākotnējo piedāvājumu, atsaucas uz bažām, ko pauda trešās personas attiecībā uz to, ka nepieciešams nodrošināt pietiekošu gāzes likviditāti Ungārijas vairumtirgū par tādu cenu un ar tādiem nosacījumiem, kas ļaus trešām personām efektīvi konkurēt ar jauno uzņēmumu Ungārijas pakārtotajā gāzes un elektroenerģijas tirgū. |
| --- | --- |

(5)

Lai kliedētu procedūras gaitā radušās šaubas par konkurenci, E.ON2005. gada 20. oktobrī iesniedza saistību paketi. E.ON2005. gada 16. novembrī iesniedza pārskatītas saistības. Pēdējās saistības iesniedza 2005. gada 8. decembrī. Komisija uzskata, ka saistības, kas pēc tirgus pētījuma tika ievērojami uzlabotas salīdzinājumā ar E.ON sākotnējo piedāvājumu, atsaucas uz bažām, ko pauda trešās personas attiecībā uz to, ka nepieciešams nodrošināt pietiekošu gāzes likviditāti Ungārijas vairumtirgū par tādu cenu un ar tādiem nosacījumiem, kas ļaus trešām personām efektīvi konkurēt ar jauno uzņēmumu Ungārijas pakārtotajā gāzes un elektroenerģijas tirgū.

| (6) | Tādēļ tiek ierosināts pieņemt lēmumu ar nosacījumiem un saistībām saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ tiek ierosināts pieņemt lēmumu ar nosacījumiem un saistībām saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu.

II.   PASKAIDROJUMA RAKSTS

A.   PUSES

| (7) | E.ON Ruhrgas International AG (“E.ON”) ietilpst E.ON uzņēmumu grupā, privātā īpašumā esošā enerģētikas koncernā, kura uzmanības centrā ir elektroenerģijas un gāzes piegāde. |
| --- | --- |

(7)

E.ON Ruhrgas International AG (“E.ON”) ietilpst E.ON uzņēmumu grupā, privātā īpašumā esošā enerģētikas koncernā, kura uzmanības centrā ir elektroenerģijas un gāzes piegāde.

| (8) | MOL Hungarian Oil and Gas (“MOL”, Ungārija) ir integrēts naftas un gāzes koncerns, kas galvenokārt darbojas Ungārijā dabasgāzes, naftas, degvielas un ķīmijas produktu tirgū. Tā ir atklāta sabiedrība, kas reģistrēta Budapeštas biržā. Ungārijas valsts īpašumā saglabājas 12 % pamatkapitāla plus akciju kontrolpakete. |
| --- | --- |

(8)

MOL Hungarian Oil and Gas (“MOL”, Ungārija) ir integrēts naftas un gāzes koncerns, kas galvenokārt darbojas Ungārijā dabasgāzes, naftas, degvielas un ķīmijas produktu tirgū. Tā ir atklāta sabiedrība, kas reģistrēta Budapeštas biržā. Ungārijas valsts īpašumā saglabājas 12 % pamatkapitāla plus akciju kontrolpakete.

B.   NORISE

| (9) | Šī lieta attiecas uz koncentrāciju, kurā E.ON iegūst kontroli pār MOL Földgázellátó Rt. (“MOL WMT”) un MOL Földgáztároló Rt. (“MOL Storage”). E.ON iegādāsies arī MOL piederošo 50 % akciju paketi uzņēmumā Panrusgáz Magyar-Orosz Gázipari Rt. (“Panrusgáz”), kopuzņēmumā starp OAO Gazprom (Krievija) un MOL. |
| --- | --- |

(9)

Šī lieta attiecas uz koncentrāciju, kurā E.ON iegūst kontroli pār MOL Földgázellátó Rt. (“MOL WMT”) un MOL Földgáztároló Rt. (“MOL Storage”). E.ON iegādāsies arī MOL piederošo 50 % akciju paketi uzņēmumā Panrusgáz Magyar-Orosz Gázipari Rt. (“Panrusgáz”), kopuzņēmumā starp OAO Gazprom (Krievija) un MOL.

| (10) | Uzņēmumu Mol Földgázszállító Rt. (“MOL Transmission”), kas ir vēl viens vienpersoniski kontrolēts MOL meitasuzņēmums, E.ON šajā darījumā neiegādājas. Tai vietā MOL tiek piešķirta pirkšanas iespēja, saskaņā ar kuru MOL var pieprasīt E.ON iegādāties 25 % plus 1 daļu vai 75 % mīnus 1 kapitāla daļu uzņēmumā MOL Transmission tuvāko divu gadu laikā. |
| --- | --- |

(10)

Uzņēmumu Mol Földgázszállító Rt. (“MOL Transmission”), kas ir vēl viens vienpersoniski kontrolēts MOL meitasuzņēmums, E.ON šajā darījumā neiegādājas. Tai vietā MOL tiek piešķirta pirkšanas iespēja, saskaņā ar kuru MOL var pieprasīt E.ON iegādāties 25 % plus 1 daļu vai 75 % mīnus 1 kapitāla daļu uzņēmumā MOL Transmission tuvāko divu gadu laikā.

| (11) | Visbeidzot, MOL patur kontroli pār savu gāzes izpēti un ražošanu (MOL gāzes starpproduktu izpētes un ražošanas nodaļa (“MOL E & P”)). Tomēr darījuma ietvaros MOL un MOL WMT noslēdza jaunu ilgtermiņa gāzes piegādes līgumu attiecībā uz gāzi, ko ražo MOL E & P (“Piegādes līgums”). |
| --- | --- |

(11)

Visbeidzot, MOL patur kontroli pār savu gāzes izpēti un ražošanu (MOL gāzes starpproduktu izpētes un ražošanas nodaļa (“MOL E & P”)). Tomēr darījuma ietvaros MOL un MOL WMT noslēdza jaunu ilgtermiņa gāzes piegādes līgumu attiecībā uz gāzi, ko ražo MOL E & P (“Piegādes līgums”).

C.   ATTIECĪGIE TIRGI

ATTIECĪGIE DABASGĀZES TIRGI

a)   Attiecīgie produkcijas tirgi

| (12) | Komisija, ņemot vērā Ungārijas gāzes tirgu īpatnības, noteica šādus attiecīgos produkcijas tirgus gāzes nozarē:






  i) | gāzes pārvade; |
| --- | --- | --- |

(12)

Komisija, ņemot vērā Ungārijas gāzes tirgu īpatnības, noteica šādus attiecīgos produkcijas tirgus gāzes nozarē:

i)

gāzes pārvade;

| ii) | gāzes sadale; |
| --- | --- |

ii)

gāzes sadale;

| iii) | gāzes uzglabāšana; |
| --- | --- |

iii)

gāzes uzglabāšana;

| iv) | gāzes piegāde tirgotājiem; |
| --- | --- |

iv)

gāzes piegāde tirgotājiem;

| v) | gāzes piegāde reģionāliem sadales uzņēmumiem; |
| --- | --- |

v)

gāzes piegāde reģionāliem sadales uzņēmumiem;

| vi) | gāzes piegāde lielām spēkstacijām; |
| --- | --- |

vi)

gāzes piegāde lielām spēkstacijām;

| vii) | gāzes piegāde lieliem rūpnieciskiem klientiem (kuru patēriņš pārsniedz 500 m3/stundā); |
| --- | --- |

vii)

gāzes piegāde lieliem rūpnieciskiem klientiem (kuru patēriņš pārsniedz 500 m3/stundā);

| viii) | gāzes piegāde maziem komerciāliem un rūpnieciskiem klientiem (kuru patēriņš ir mazāks nekā 500 m3/stundā); kā arī |
| --- | --- |

viii)

gāzes piegāde maziem komerciāliem un rūpnieciskiem klientiem (kuru patēriņš ir mazāks nekā 500 m3/stundā); kā arī

| ix) | gāzes piegāde privātiem klientiem. |
| --- | --- |

ix)

gāzes piegāde privātiem klientiem.

| (13) | No 2004. gada 1. jūlija visi patērētāji, kas nav iedzīvotāji, kļuva par tiesīgiem patērētājiem, kas drīkst brīvi izvēlēties savu piegādātāju saskaņā ar Ungārijas tiesību aktiem. Privātie klienti iegūs šādas tiesības ne vēlāk kā 2007. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(13)

No 2004. gada 1. jūlija visi patērētāji, kas nav iedzīvotāji, kļuva par tiesīgiem patērētājiem, kas drīkst brīvi izvēlēties savu piegādātāju saskaņā ar Ungārijas tiesību aktiem. Privātie klienti iegūs šādas tiesības ne vēlāk kā 2007. gada 1. jūlijā.

| (14) | Ungārijas dabasgāzes nozarei ir raksturīgs hibrīds modelis, kurā vienlaikus pastāv regulēts tirgus segments (jeb “publisko iekārtu segments”), kas izriet no vecās gāzes apgādes kārtības Ungārijā, un liberalizēts tirgus segments (jeb “atklātais tirgus segments”). Regulētajā tirgus segmentā publisko iekārtu vairumtirgotājam (MOL WMT) likums uzliek par pienākumu segt visu pieprasījumu pēc dabasgāzes reģionālo sadales uzņēmumu publisko iekārtu vajadzībām, savukārt reģionālajiem sadales uzņēmumiem ir pienākums ņemt dabasgāzi savu publisko iekārtu patērētāju vajadzībām tikai no publisko iekārtu vairumtirgotāja (par regulētām cenām). Reģionālajiem sadales uzņēmumiem, publisko iekārtu piegādātājiem, savukārt ir ekskluzīvas tiesības un pienākums apgādāt to teritorijā esošos patērētājus par regulētām cenām. Tiesīgie patērētāji var izvēlēties, vai tos līguma ietvaros par publiskajām iekārtām turpinās apgādāt to vēsturiskie gāzes piegādātāji (to reģionālie sadales uzņēmumi vai publisko iekārtu vairumtirgotājs, MOL WMT, ja patērētāju tiešā veidā apgādāja MOL WMT), vai tie pārtrauc savu līgumu par publiskajām iekārtām un iegādājas gāzi atbilstoši savām vajadzībām no tirgotāja vai paši importē dabasgāzi. Sagaidāms, ka šis hibrīdais modelis izzudīs pēc 2007. gada jūlija. |
| --- | --- |

(14)

Ungārijas dabasgāzes nozarei ir raksturīgs hibrīds modelis, kurā vienlaikus pastāv regulēts tirgus segments (jeb “publisko iekārtu segments”), kas izriet no vecās gāzes apgādes kārtības Ungārijā, un liberalizēts tirgus segments (jeb “atklātais tirgus segments”). Regulētajā tirgus segmentā publisko iekārtu vairumtirgotājam (MOL WMT) likums uzliek par pienākumu segt visu pieprasījumu pēc dabasgāzes reģionālo sadales uzņēmumu publisko iekārtu vajadzībām, savukārt reģionālajiem sadales uzņēmumiem ir pienākums ņemt dabasgāzi savu publisko iekārtu patērētāju vajadzībām tikai no publisko iekārtu vairumtirgotāja (par regulētām cenām). Reģionālajiem sadales uzņēmumiem, publisko iekārtu piegādātājiem, savukārt ir ekskluzīvas tiesības un pienākums apgādāt to teritorijā esošos patērētājus par regulētām cenām. Tiesīgie patērētāji var izvēlēties, vai tos līguma ietvaros par publiskajām iekārtām turpinās apgādāt to vēsturiskie gāzes piegādātāji (to reģionālie sadales uzņēmumi vai publisko iekārtu vairumtirgotājs, MOL WMT, ja patērētāju tiešā veidā apgādāja MOL WMT), vai tie pārtrauc savu līgumu par publiskajām iekārtām un iegādājas gāzi atbilstoši savām vajadzībām no tirgotāja vai paši importē dabasgāzi. Sagaidāms, ka šis hibrīdais modelis izzudīs pēc 2007. gada jūlija.

| (15) | Tirgus pētījums apstiprināja, ka pastāv atsevišķs produkcijas tirgus gāzes piegādei tirgotājiem Ungārijā, kurā importētāji/ražotāji pārdod gāzi tirgotājiem, un tirgotāji cits citam pārdod gāzi, lai to tālāk piegādātu tirgus atvērtajā segmentā. Tirgus regulētajā segmentā reģionālajiem sadales uzņēmumiem ir pienākums iegādāties to publiskajām iekārtām vajadzīgo gāzi no publisko iekārtu vairumtirgotāja (MOL WMT). |
| --- | --- |

(15)

Tirgus pētījums apstiprināja, ka pastāv atsevišķs produkcijas tirgus gāzes piegādei tirgotājiem Ungārijā, kurā importētāji/ražotāji pārdod gāzi tirgotājiem, un tirgotāji cits citam pārdod gāzi, lai to tālāk piegādātu tirgus atvērtajā segmentā. Tirgus regulētajā segmentā reģionālajiem sadales uzņēmumiem ir pienākums iegādāties to publiskajām iekārtām vajadzīgo gāzi no publisko iekārtu vairumtirgotāja (MOL WMT).

b)   Ģeogrāfiskie tirgi

| (16) | Šajā lietā izmeklēšana parādīja, ka visi attiecīgie tirgi pēc apjoma ir nacionālie tirgi, izņemot gāzes sadales tirgus un tirgus gāzes piegādei privātiem klientiem – šobrīd tie ir vietēji tirgi (t.i., tie piesaistīti noteiktiem sadales apgabaliem Ungārijā). |
| --- | --- |

(16)

Šajā lietā izmeklēšana parādīja, ka visi attiecīgie tirgi pēc apjoma ir nacionālie tirgi, izņemot gāzes sadales tirgus un tirgus gāzes piegādei privātiem klientiem – šobrīd tie ir vietēji tirgi (t.i., tie piesaistīti noteiktiem sadales apgabaliem Ungārijā).

ATTIECĪGIE ELEKTROENERĢIJAS TIRGI

a)   Attiecīgie produkcijas tirgi

| (17) | Komisija, ņemot vērā Ungārijas tirgu īpatnības, noteica šādus attiecīgos produkcijas tirgus elektroenerģijas nozarē:






  i) | elektroenerģijas pārvade; |
| --- | --- | --- |

(17)

Komisija, ņemot vērā Ungārijas tirgu īpatnības, noteica šādus attiecīgos produkcijas tirgus elektroenerģijas nozarē:

i)

elektroenerģijas pārvade;

| ii) | elektroenerģijas sadale; |
| --- | --- |

ii)

elektroenerģijas sadale;

| iii) | jaudas līdzsvarošanas nodrošināšana; |
| --- | --- |

iii)

jaudas līdzsvarošanas nodrošināšana;

| iv) | elektroenerģijas vairumpiegāde tirgotājiem; |
| --- | --- |

iv)

elektroenerģijas vairumpiegāde tirgotājiem;

| v) | elektroenerģijas vairumpiegāde komunālo pakalpojumu vairumtirgotājam; |
| --- | --- |

v)

elektroenerģijas vairumpiegāde komunālo pakalpojumu vairumtirgotājam;

| vi) | elektroenerģijas vairumpiegāde reģionāliem sadales uzņēmumiem; |
| --- | --- |

vi)

elektroenerģijas vairumpiegāde reģionāliem sadales uzņēmumiem;

| vii) | elektroenerģijas mazumpiegāde vidējiem un lieliem komerciāliem un rūpnieciskiem klientiem; |
| --- | --- |

vii)

elektroenerģijas mazumpiegāde vidējiem un lieliem komerciāliem un rūpnieciskiem klientiem;

| viii) | elektroenerģijas mazumpiegāde maziem komerciāliem un rūpnieciskiem klientiem; kā arī |
| --- | --- |

viii)

elektroenerģijas mazumpiegāde maziem komerciāliem un rūpnieciskiem klientiem; kā arī

| ix) | elektroenerģijas mazumpiegāde privātiem klientiem. |
| --- | --- |

ix)

elektroenerģijas mazumpiegāde privātiem klientiem.

| (18) | Arī Ungārijas elektroenerģijas nozari raksturo hibrīds modelis, kurā ir regulēts segments un atklāts segments. Visi patērētāji, kas nav iedzīvotāji, 2004. gada 1. jūlijā kļuva par tiesīgiem patērētājiem. Privātie klienti iegūs šādas tiesības 2007. gada 1. jūlijā. Līdzīgi kā gāzes nozarē tiesīgiem patērētājiem ir tiesības – bet ne pienākums – pāriet pie cita piegādātāja, un tādējādi tie var palikt pie sava attiecīgā reģionālā piegādātāja līguma ietvaros par publiskajām iekārtām. Tomēr elektroenerģijas nozarē uz tirgus atvērto segmentu pārgāja vairāk patērētāju, neka tas notika gāzes nozarē. No visa Ungārijas elektroenerģijas patēriņa 2005. gada jūnijā atvērtais segments aizņēma 32 %. |
| --- | --- |

(18)

Arī Ungārijas elektroenerģijas nozari raksturo hibrīds modelis, kurā ir regulēts segments un atklāts segments. Visi patērētāji, kas nav iedzīvotāji, 2004. gada 1. jūlijā kļuva par tiesīgiem patērētājiem. Privātie klienti iegūs šādas tiesības 2007. gada 1. jūlijā. Līdzīgi kā gāzes nozarē tiesīgiem patērētājiem ir tiesības – bet ne pienākums – pāriet pie cita piegādātāja, un tādējādi tie var palikt pie sava attiecīgā reģionālā piegādātāja līguma ietvaros par publiskajām iekārtām. Tomēr elektroenerģijas nozarē uz tirgus atvērto segmentu pārgāja vairāk patērētāju, neka tas notika gāzes nozarē. No visa Ungārijas elektroenerģijas patēriņa 2005. gada jūnijā atvērtais segments aizņēma 32 %.

b)   Elektroenerģijas ģeogrāfiskie tirgi

| (19) | Šajā lietā vairums attiecīgo tirgu pēc apjoma ir nacionālie tirgi, izņemot elektroenerģijas sadales tirgus un tirgus elektroenerģijas mazumpiegādei privātiem klientiem – šobrīd tie ir vietēji tirgi (t.i., tie piesaistīti noteiktiem sadales apgabaliem Ungārijā). |
| --- | --- |

(19)

Šajā lietā vairums attiecīgo tirgu pēc apjoma ir nacionālie tirgi, izņemot elektroenerģijas sadales tirgus un tirgus elektroenerģijas mazumpiegādei privātiem klientiem – šobrīd tie ir vietēji tirgi (t.i., tie piesaistīti noteiktiem sadales apgabaliem Ungārijā).

D.   IETEKMES UZ KONKURENCI NOVĒRTĒJUMS

GĀZES TIRGI

a)   MOL WMT pieder dominējošais stāvoklis gāzes vairumpiegādē Ungārijā

| (20) | Sakarā ar to, ka agrāk MOL WMT bija likumīgs monopoluzņēmums, tam Ungārijā pieder dominējošais stāvoklis gāzes vairumpiegādē reģionālajiem sadales uzņēmumiem un tirgotājiem. Kamēr MOL WMT patur savas agrākās monopola tiesības tirgus regulētajā segmentā, Komisijas izmeklēšana atklāja, ka pastāv ievērojami šķēršļi ienākšanā Ungārijas gāzes tirgus atklātajā segmentā. Galvenie šķēršļi, ar ko Ungārijā saduras jaunienācēji, ir sarežģītā piekļuve konkurētspējīgiem gāzes avotiem un tas, ka Ungārijas gāzes vairumtirgū trūkst likviditātes. |
| --- | --- |

(20)

Sakarā ar to, ka agrāk MOL WMT bija likumīgs monopoluzņēmums, tam Ungārijā pieder dominējošais stāvoklis gāzes vairumpiegādē reģionālajiem sadales uzņēmumiem un tirgotājiem. Kamēr MOL WMT patur savas agrākās monopola tiesības tirgus regulētajā segmentā, Komisijas izmeklēšana atklāja, ka pastāv ievērojami šķēršļi ienākšanā Ungārijas gāzes tirgus atklātajā segmentā. Galvenie šķēršļi, ar ko Ungārijā saduras jaunienācēji, ir sarežģītā piekļuve konkurētspējīgiem gāzes avotiem un tas, ka Ungārijas gāzes vairumtirgū trūkst likviditātes.

| (21) | Konkrēti MOL WMT kontrolē un vēlas paturēt kontroli pār piekļuvi vietējiem gāzes resursiem un konkurētspējīgam importam. |
| --- | --- |

(21)

Konkrēti MOL WMT kontrolē un vēlas paturēt kontroli pār piekļuvi vietējiem gāzes resursiem un konkurētspējīgam importam.

| (22) | Ungārijas vietējas gāzes produkcijas apjoms nav mazs, un 2004. gadā tas sasniedza apmēram 3 bcm, kas aizņem apmēram 20 % no kopējā gāzes patēriņa valstī. Izmeklēšana arī parādīja, ka Ungārijas gāze ir konkurētspējīga salīdzinājumā ar ievesto gāzi. |
| --- | --- |

(22)

Ungārijas vietējas gāzes produkcijas apjoms nav mazs, un 2004. gadā tas sasniedza apmēram 3 bcm, kas aizņem apmēram 20 % no kopējā gāzes patēriņa valstī. Izmeklēšana arī parādīja, ka Ungārijas gāze ir konkurētspējīga salīdzinājumā ar ievesto gāzi.

| (23) | Lai gan E.ON neiegādājās MOL E & P ierosinātajā darījumā, tomēr darījuma ietvaros MOL E & P un MOL WMT noslēdza jaunu gāzes piegādes līgumu uz 10 gadiem attiecībā uz vietējo gāzi, ko ražo MOL E & P Saskaņā ar šā piegādes līguma noteikumiem gāzes apjomi, ko MOL E & P piegādās MOL WMT, ir noteikti atsaucē uz MOL E&P ražošanas prognozēm. Komisija konstatēja, ka vietējā gāze nebūs pieejama trešajām personām [.....], jo līgumā noteiktie apjomi atbilst MOL E & P ražošanas prognozēm, un ka trešajām personām pieejamie daudzumi, kas paliek pēc līguma, būs ne vairāk kā [27–37 %] no MOL E & P ražošanas prognozēm. |
| --- | --- |

(23)

Lai gan E.ON neiegādājās MOL E & P ierosinātajā darījumā, tomēr darījuma ietvaros MOL E & P un MOL WMT noslēdza jaunu gāzes piegādes līgumu uz 10 gadiem attiecībā uz vietējo gāzi, ko ražo MOL E & P Saskaņā ar šā piegādes līguma noteikumiem gāzes apjomi, ko MOL E & P piegādās MOL WMT, ir noteikti atsaucē uz MOL E&P ražošanas prognozēm. Komisija konstatēja, ka vietējā gāze nebūs pieejama trešajām personām [.....], jo līgumā noteiktie apjomi atbilst MOL E & P ražošanas prognozēm, un ka trešajām personām pieejamie daudzumi, kas paliek pēc līguma, būs ne vairāk kā [27–37 %] no MOL E & P ražošanas prognozēm.

| (24) | Ungārijā imports aizņem 80 % no kopējā gāzes patēriņa, un sagaidāms, ka importa apjoms pieaugs, savukārt vietējā ražošana samazinās. Pastāv divi punkti, caur kuriem importē gāzi – austrumos (Beregovo pie Ukrainas robežas) un rietumos (HAG pie Austrijas robežas). |
| --- | --- |

(24)

Ungārijā imports aizņem 80 % no kopējā gāzes patēriņa, un sagaidāms, ka importa apjoms pieaugs, savukārt vietējā ražošana samazinās. Pastāv divi punkti, caur kuriem importē gāzi – austrumos (Beregovo pie Ukrainas robežas) un rietumos (HAG pie Austrijas robežas).

| (25) | Izmeklēšana parādīja, ka visa gāze, ko ieved Ungārijā, un vienīgais konkurētspējīgais gāzes avots ir gāze, kas nāk no Krievijas (t.i., kuras ieguvi veica Gazprom) vai no kādas NVS valsts (konkrēti Turkmenistānas) un kuras tranzīts iet caur Krieviju un Ukrainu (t.i., pa tranzīta cauruļvadiem, kurus kontrolē Gazprom). Nav sagaidāms, ka Ungārijā kļūs pieejami alternatīvi gāzes avoti līdz 2012. gadam, kad ekspluatācijā nonāks cauruļvads NABUCCO (pa kuru pienāks gāze no Vidējo Austrumu un Kaspijas jūras reģiona). |
| --- | --- |

(25)

Izmeklēšana parādīja, ka visa gāze, ko ieved Ungārijā, un vienīgais konkurētspējīgais gāzes avots ir gāze, kas nāk no Krievijas (t.i., kuras ieguvi veica Gazprom) vai no kādas NVS valsts (konkrēti Turkmenistānas) un kuras tranzīts iet caur Krieviju un Ukrainu (t.i., pa tranzīta cauruļvadiem, kurus kontrolē Gazprom). Nav sagaidāms, ka Ungārijā kļūs pieejami alternatīvi gāzes avoti līdz 2012. gadam, kad ekspluatācijā nonāks cauruļvads NABUCCO (pa kuru pienāks gāze no Vidējo Austrumu un Kaspijas jūras reģiona).

| (26) | Pirms liberalizācijas MOL piederēja monopols gāzes importēšanai Ungārijā. Lai nodrošinātu savu gāzes piegādi, MOL WMT noslēdza ilgtermiņa piegādes līgumus, kuru darbības laiks ir līdz pat [....] (līdz [....]), ar Panrusgáz, Gaz de France (“GdF”), E.ON un Bothli-Trade (Bothli-Trade šo līgumu nodeva cesijā EMFESZ, pagaidām vienīgajam jaunienācējam Ungārijas gāzes tirgū). Gāzes, ko MOL WMT pērk no E.ON un GdF un ko importē caur rietumu mezgla punktu, fiziskā ziņā ir Krievijas gāze, un tā ir apmēram par [27–37%] dārgāka nekā gāze, ko pērk no Gazprom ar Panrusgáz starpniecību vai no EMFESZ. |
| --- | --- |

(26)

Pirms liberalizācijas MOL piederēja monopols gāzes importēšanai Ungārijā. Lai nodrošinātu savu gāzes piegādi, MOL WMT noslēdza ilgtermiņa piegādes līgumus, kuru darbības laiks ir līdz pat [....] (līdz [....]), ar Panrusgáz, Gaz de France (“GdF”), E.ON un Bothli-Trade (Bothli-Trade šo līgumu nodeva cesijā EMFESZ, pagaidām vienīgajam jaunienācējam Ungārijas gāzes tirgū). Gāzes, ko MOL WMT pērk no E.ON un GdF un ko importē caur rietumu mezgla punktu, fiziskā ziņā ir Krievijas gāze, un tā ir apmēram par [27–37%] dārgāka nekā gāze, ko pērk no Gazprom ar Panrusgáz starpniecību vai no EMFESZ.

| (27) | Tirgus pētījums parādīja, ka šobrīd jaunienācējiem ir grūti piekļūt Krievijas gāzei, pastāvot MOL WMT līgumiem. Gazprom varētu nebūt ieinteresēts pārdot “vairāk” gāzes eksportēšanai uz Ungāriju, nekā tie gāzes daudzumi, kas vajadzīgi, lai segtu “piegādes iztrūkumu” starp turpmāko Ungārijas pieprasījumu un pieprasījumu, ko jau sedz esošie MOL WMT ilgtermiņa importa līgumi. |
| --- | --- |

(27)

Tirgus pētījums parādīja, ka šobrīd jaunienācējiem ir grūti piekļūt Krievijas gāzei, pastāvot MOL WMT līgumiem. Gazprom varētu nebūt ieinteresēts pārdot “vairāk” gāzes eksportēšanai uz Ungāriju, nekā tie gāzes daudzumi, kas vajadzīgi, lai segtu “piegādes iztrūkumu” starp turpmāko Ungārijas pieprasījumu un pieprasījumu, ko jau sedz esošie MOL WMT ilgtermiņa importa līgumi.

| (28) | Gazprom jau piegādā ar Panrusgáz, kas ir tā kopuzņēmums ar MOL, starpniecību tādus gāzes daudzumus, kas sedz lielāko daļu Ungārijas pieprasījuma. Komisija uzskata, ka nav iespējams pirkt gāzi no Gazprom, lai konkurētu ar MOL WMT. Pirmkārt, Gazprom nav ieinteresēts pārdot gāzi citam gāzes tirgotājam par zemāku cenu, jo daudzumi vienkārši izspiestu tos daudzumus, ko tas jau pārdod Ungārijas tirgum. Otrkārt, tāda gāze, ko Gazprom pārdotu par augstāku cenu, nebūtu konkurētspējīga Ungārijas tirgū. |
| --- | --- |

(28)

Gazprom jau piegādā ar Panrusgáz, kas ir tā kopuzņēmums ar MOL, starpniecību tādus gāzes daudzumus, kas sedz lielāko daļu Ungārijas pieprasījuma. Komisija uzskata, ka nav iespējams pirkt gāzi no Gazprom, lai konkurētu ar MOL WMT. Pirmkārt, Gazprom nav ieinteresēts pārdot gāzi citam gāzes tirgotājam par zemāku cenu, jo daudzumi vienkārši izspiestu tos daudzumus, ko tas jau pārdod Ungārijas tirgum. Otrkārt, tāda gāze, ko Gazprom pārdotu par augstāku cenu, nebūtu konkurētspējīga Ungārijas tirgū.

| (29) | Turklāt MOL WMT attiecībā pret jaunienācējiem patur ievērojamas priekšrocības piegādes drošuma, gāzes pārvades izmaksu un uzglabāšanas ziņā, kas saistāmas ar tā plašo klientūru un ievērojamo realizācijas apjomu. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt MOL WMT attiecībā pret jaunienācējiem patur ievērojamas priekšrocības piegādes drošuma, gāzes pārvades izmaksu un uzglabāšanas ziņā, kas saistāmas ar tā plašo klientūru un ievērojamo realizācijas apjomu.

| (30) | Šo iemeslu dēļ jau pirms darījuma MOL WMT dominē dažādajos gāzes vairumpiegādes tirgos (gāzes piegāde reģionālajiem sadales uzņēmumiem, gāzes piegāde tirgotājiem, gāzes piegāde spēkstacijām). |
| --- | --- |

(30)

Šo iemeslu dēļ jau pirms darījuma MOL WMT dominē dažādajos gāzes vairumpiegādes tirgos (gāzes piegāde reģionālajiem sadales uzņēmumiem, gāzes piegāde tirgotājiem, gāzes piegāde spēkstacijām).

b)   Ietekme uz Ungārijas gāzes tirgiem

Gāzes piegāde

—   Jaunajam uzņēmumam būs spēja un stimuls ierobežot savu konkurentu (reģionālo sadales uzņēmumu un tirgotāju) piekļuvi vairumpiegādes gāzei mazo rūpniecisko un komerciālo patērētāju gāzes apgādes tirgū

| (31) | Būtiskās izmaiņas, ko rada ierosinātais darījums, ir tādas, ka E.ON atšķirībā no MOL nodarbojas ar gāzes mazumpiegādi maziem rūpnieciskiem un komerciāliem patērētājiem ar reģionālo sadales uzņēmumu starpniecību. Tādējādi apvienošanās rezultātā radīsies vertikāli integrēts uzņēmums, kas nodarbojas gan ar gāzes vairumtirdzniecību, gan ar tās mazumtirdzniecību. Uzreiz pēc darījuma jaunajam uzņēmumam varētu būt spēja un stimuls ierobežot savu esošo un potenciālo konkurentu piekļuvi pakārtotajā tirgū gāzes piegādei maziem rūpnieciskajiem un komerciālajiem patērētājiem, jo tā konkurenti būtu gāzes vairumtirgus gāzes saņemšanā atkarīgi no jaunā uzņēmuma. |
| --- | --- |

(31)

Būtiskās izmaiņas, ko rada ierosinātais darījums, ir tādas, ka E.ON atšķirībā no MOL nodarbojas ar gāzes mazumpiegādi maziem rūpnieciskiem un komerciāliem patērētājiem ar reģionālo sadales uzņēmumu starpniecību. Tādējādi apvienošanās rezultātā radīsies vertikāli integrēts uzņēmums, kas nodarbojas gan ar gāzes vairumtirdzniecību, gan ar tās mazumtirdzniecību. Uzreiz pēc darījuma jaunajam uzņēmumam varētu būt spēja un stimuls ierobežot savu esošo un potenciālo konkurentu piekļuvi pakārtotajā tirgū gāzes piegādei maziem rūpnieciskajiem un komerciālajiem patērētājiem, jo tā konkurenti būtu gāzes vairumtirgus gāzes saņemšanā atkarīgi no jaunā uzņēmuma.

| (32) | Pēc apvienošanās jaunajam uzņēmumam būs spēja ierobežot piekļuvi gāzei un dažādi paaugstināt savu sāncenšu izdevumus. Tirgus regulētajā segmentā, kur ir regulētas cenas, jaunais uzņēmums varētu iesaistīties ar cenām nesaistītā diskriminācijā (piemēram, piegādes kavēšanās, pakalpojuma kvalitātes samazināšanās, elastības trūkums, nevēlēšanās veikt atkārtotas pārrunas, utt.). Tirgus atklātajā segmentā tas varētu tieši paaugstināt gāzes vairumtirdzniecības cenas tirgotājiem un/vai iesaistīties ar cenām nesaistītā diskriminācijā. |
| --- | --- |

(32)

Pēc apvienošanās jaunajam uzņēmumam būs spēja ierobežot piekļuvi gāzei un dažādi paaugstināt savu sāncenšu izdevumus. Tirgus regulētajā segmentā, kur ir regulētas cenas, jaunais uzņēmums varētu iesaistīties ar cenām nesaistītā diskriminācijā (piemēram, piegādes kavēšanās, pakalpojuma kvalitātes samazināšanās, elastības trūkums, nevēlēšanās veikt atkārtotas pārrunas, utt.). Tirgus atklātajā segmentā tas varētu tieši paaugstināt gāzes vairumtirdzniecības cenas tirgotājiem un/vai iesaistīties ar cenām nesaistītā diskriminācijā.

| (33) | E.ON ar tā reģionālo sadales uzņēmumu starpniecību pieder tirgus daļa, kas veido [15–25 %] gāzes piegādes tirgū maziem rūpnieciskiem un komerciāliem patērētājiem. Komisijas analīze rāda, ka regulēta tirgus kontekstā jaunā uzņēmuma stimuls paaugstināt sāncenšu izmaksas un tā optimālā ierobežošanas stratēģija varētu pieaugt.






  i) | Uzreiz pēc darījuma: tā kā gāzes mazumcenas mazajiem rūpnieciskajiem un komerciālajiem klientiem un vairumcenas ir regulētas, jaunajam uzņēmumam būs stimuls paaugstināt izmaksas sāncenšu reģionālajiem sadales uzņēmumiem ar tādas diskriminācijas palīdzību, kura neskar cenu. Vienlaicīgi tas varētu paaugstināt gāzes vairumtirdzniecības cenu neatkarīgiem tirgotājiem, lai aizkavētu patērētājus, kuri pāriet uz tirgus atklāto segmentu. |
| --- | --- | --- |

(33)

E.ON ar tā reģionālo sadales uzņēmumu starpniecību pieder tirgus daļa, kas veido [15–25 %] gāzes piegādes tirgū maziem rūpnieciskiem un komerciāliem patērētājiem. Komisijas analīze rāda, ka regulēta tirgus kontekstā jaunā uzņēmuma stimuls paaugstināt sāncenšu izmaksas un tā optimālā ierobežošanas stratēģija varētu pieaugt.

i)

Uzreiz pēc darījuma: tā kā gāzes mazumcenas mazajiem rūpnieciskajiem un komerciālajiem klientiem un vairumcenas ir regulētas, jaunajam uzņēmumam būs stimuls paaugstināt izmaksas sāncenšu reģionālajiem sadales uzņēmumiem ar tādas diskriminācijas palīdzību, kura neskar cenu. Vienlaicīgi tas varētu paaugstināt gāzes vairumtirdzniecības cenu neatkarīgiem tirgotājiem, lai aizkavētu patērētājus, kuri pāriet uz tirgus atklāto segmentu.

| ii) | Savukārt 2007. gada jūlijā: ir sagaidāms, ka regulētās cenas tiks atceltas. Šajā brīdī visiem tiesīgajiem patērētājiem būs jāpāriet uz tirgus atklāto segmentu. Tad jaunajam uzņēmumam varētu būt stimuls ierobežot visus savus konkurentus pakārtotajā tirgū gāzes piegādei maziem rūpnieciskajiem un komerciālajiem patērētājiem, vai nu palielinot gāzes izmaksas, vai arī samazinot piegādes kvalitāti – izvēloties sev vēlamāko no šiem variantiem. |
| --- | --- |

ii)

Savukārt 2007. gada jūlijā: ir sagaidāms, ka regulētās cenas tiks atceltas. Šajā brīdī visiem tiesīgajiem patērētājiem būs jāpāriet uz tirgus atklāto segmentu. Tad jaunajam uzņēmumam varētu būt stimuls ierobežot visus savus konkurentus pakārtotajā tirgū gāzes piegādei maziem rūpnieciskajiem un komerciālajiem patērētājiem, vai nu palielinot gāzes izmaksas, vai arī samazinot piegādes kvalitāti – izvēloties sev vēlamāko no šiem variantiem.

| (34) | Tā rezultātā jaunā uzņēmuma konkurenti varētu tikt atstumti, tādējādi ļaujot jaunajam uzņēmumam iegūt lielāku tirgus jaudu pakārtotajā mazo rūpniecisko un komerciālo patērētāju gāzes apgādes tirgū. Šī ierobežošana padeves punktā arī varētu atturēt jaunu dalībnieku ienākšanu šajā tirgū, jo nav sagaidāms, ka potenciālajiem jaunienācējiem būs iespēja noslēgt gāzes piegādes līgumu ar jauno uzņēmumu ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro E.ON saistītajiem uzņēmumiem. Tādēļ Komisija uzskata, ka apvienošanās ievērojami pasliktinās konkurenci mazo rūpniecisko un komerciālo patērētāju gāzes apgādes tirgū. |
| --- | --- |

(34)

Tā rezultātā jaunā uzņēmuma konkurenti varētu tikt atstumti, tādējādi ļaujot jaunajam uzņēmumam iegūt lielāku tirgus jaudu pakārtotajā mazo rūpniecisko un komerciālo patērētāju gāzes apgādes tirgū. Šī ierobežošana padeves punktā arī varētu atturēt jaunu dalībnieku ienākšanu šajā tirgū, jo nav sagaidāms, ka potenciālajiem jaunienācējiem būs iespēja noslēgt gāzes piegādes līgumu ar jauno uzņēmumu ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro E.ON saistītajiem uzņēmumiem. Tādēļ Komisija uzskata, ka apvienošanās ievērojami pasliktinās konkurenci mazo rūpniecisko un komerciālo patērētāju gāzes apgādes tirgū.

—   Jaunajam uzņēmumam būs spēja un stimuls ierobežot savu konkurentu (reģionālo sadales uzņēmumu un tirgotāju) piekļuvi vairumpiegādes gāzei privāto klientu gāzes apgādes tirgū

| (35) | E.ON šobrīd pieder tirgus daļa, kas veido apmēram [15–25 %] Ungārijas gāzes piegādes tirgū privātajiem klientiem. Tāpat kā gāzes piegādes tirgū mazajiem rūpnieciskajiem un privātajiem klientiem jaunajam uzņēmumam būs spēja un stimuls ierobežot savu konkurentu piekļuvi pakārtotajā privāto klientu gāzes piegādes tirgū, tādējādi ievērojami pasliktinot tajā konkurenci. |
| --- | --- |

(35)

E.ON šobrīd pieder tirgus daļa, kas veido apmēram [15–25 %] Ungārijas gāzes piegādes tirgū privātajiem klientiem. Tāpat kā gāzes piegādes tirgū mazajiem rūpnieciskajiem un privātajiem klientiem jaunajam uzņēmumam būs spēja un stimuls ierobežot savu konkurentu piekļuvi pakārtotajā privāto klientu gāzes piegādes tirgū, tādējādi ievērojami pasliktinot tajā konkurenci.

| (36) | Šajā lietā, tā kā privātie klienti iegūs tiesības 2007. gada jūlijā, t.i., tikai 18 mēnešus pēc šā lēmuma pieņemšanas, Komisija uzskata, ka galvenais no apvienošanās izrietošais pret konkurenci vērstais efekts radīsies no šā datuma. |
| --- | --- |

(36)

Šajā lietā, tā kā privātie klienti iegūs tiesības 2007. gada jūlijā, t.i., tikai 18 mēnešus pēc šā lēmuma pieņemšanas, Komisija uzskata, ka galvenais no apvienošanās izrietošais pret konkurenci vērstais efekts radīsies no šā datuma.

| (37) | Papildus šim konkurenci traucējošajam efektam apvienošanās arī varētu izraisīt tūlītējas ietekmes, i) vājinot konkurējošos mazumtirgotājus blakusesošajā un cieši saistītajā mazo rūpniecisko un komerciālo patērētāju (kas varētu būt ienācēji privāto klientu tirgū) gāzes apgādes tirgū; un ii) atturot potenciālos jaunienācējus no sagatavošanās ienākt tirgū (jo ienākšana tirgū ir iepriekš jāsagatavo). |
| --- | --- |

(37)

Papildus šim konkurenci traucējošajam efektam apvienošanās arī varētu izraisīt tūlītējas ietekmes, i) vājinot konkurējošos mazumtirgotājus blakusesošajā un cieši saistītajā mazo rūpniecisko un komerciālo patērētāju (kas varētu būt ienācēji privāto klientu tirgū) gāzes apgādes tirgū; un ii) atturot potenciālos jaunienācējus no sagatavošanās ienākt tirgū (jo ienākšana tirgū ir iepriekš jāsagatavo).

—   Jaunais uzņēmums iegūs dominējošo stāvokli gāzes piegādē lieliem rūpnieciskiem klientiem

| (38) | MOL WMT un reģionālie sadales uzņēmumi bija tikai netieši konkurenti gāzes piegādē lieliem rūpnieciskiem klientiem, jo tirgus regulētajā segmentā MOL WMT var apgādāt tikai tos klientus, kas ir tieši pievienoti pārvades tīklam. Turklāt reģionālajiem sadales uzņēmumiem ir pienākums saņemt gāzi no MOL WMT. Pagaidām tikai nedaudziem klientiem bija iespēja saņemt labākus piedāvājumus tirgus atvērtajā segmentā no tādiem tirgotājiem kā, piemēram, EMFESZ, jo regulētās cenas ir saglabājušās diezgan zemas. |
| --- | --- |

(38)

MOL WMT un reģionālie sadales uzņēmumi bija tikai netieši konkurenti gāzes piegādē lieliem rūpnieciskiem klientiem, jo tirgus regulētajā segmentā MOL WMT var apgādāt tikai tos klientus, kas ir tieši pievienoti pārvades tīklam. Turklāt reģionālajiem sadales uzņēmumiem ir pienākums saņemt gāzi no MOL WMT. Pagaidām tikai nedaudziem klientiem bija iespēja saņemt labākus piedāvājumus tirgus atvērtajā segmentā no tādiem tirgotājiem kā, piemēram, EMFESZ, jo regulētās cenas ir saglabājušās diezgan zemas.

| (39) | No 2007. gada jūlija lielajiem rūpnieciskajiem klientiem izzudīs hibrīdais modelis un regulētās cenas. Lai gan MOL WMT kā gāzes tirgotājs būtu varējis iegūt vairāk lielo rūpniecisko klientu, kas piesaistīti sadales tīkliem, apvienošanās rezultātā pieaugs MOL WMT un E.ON ievērojamais klientūras apjoms (E.ON gadījumā tas notiek ar tā kontrolē esošo reģionālo sadales uzņēmumu (KÖGÁZ, DDGÁZ) starpniecību un, iespējams, arī FŐGÁZ, par kuru tam ir priviliģēta informācija). Tāpēc jaunajam uzņēmumam atšķirībā no tā pašreizējā konkurenta EMFESZ un potenciālajiem jaunienācējiem uzreiz radīsies piekļuve nozīmīgai klientūrai (apvienotā tirgus daļa apmēram [40–50 %]). |
| --- | --- |

(39)

No 2007. gada jūlija lielajiem rūpnieciskajiem klientiem izzudīs hibrīdais modelis un regulētās cenas. Lai gan MOL WMT kā gāzes tirgotājs būtu varējis iegūt vairāk lielo rūpniecisko klientu, kas piesaistīti sadales tīkliem, apvienošanās rezultātā pieaugs MOL WMT un E.ON ievērojamais klientūras apjoms (E.ON gadījumā tas notiek ar tā kontrolē esošo reģionālo sadales uzņēmumu (KÖGÁZ, DDGÁZ) starpniecību un, iespējams, arī FŐGÁZ, par kuru tam ir priviliģēta informācija). Tāpēc jaunajam uzņēmumam atšķirībā no tā pašreizējā konkurenta EMFESZ un potenciālajiem jaunienācējiem uzreiz radīsies piekļuve nozīmīgai klientūrai (apvienotā tirgus daļa apmēram [40–50 %]).

| (40) | Šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka apvienošanās ievērojami pasliktinās konkurenci lielo rūpniecisko patērētāju gāzes apgādes tirgū, radot dominējošo stāvokli. |
| --- | --- |

(40)

Šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka apvienošanās ievērojami pasliktinās konkurenci lielo rūpniecisko patērētāju gāzes apgādes tirgū, radot dominējošo stāvokli.

Gāzes uzglabāšana

| (41) | MOL Storage ir vienīgais uzņēmums, kas Ungārijā spēj piedāvāt gāzes uzglabāšanas pakalpojumus. Piekļuve uzglabāšanas pakalpojumam ir būtiska katram piegādātājam, lai tas varētu darboties gāzes vairumtirgū un mazumtirgū, jo īpaši tādēļ, lai pārvaldītu sezonālās izmaiņas savu klientu pieprasījumā. Komisija uzskata, ka apvienošanas rezultātā jaunajam uzņēmumam būs spēja un stimuls pastiprināt savu ierobežošanas stratēģiju gāzes padevē, rīkojoties diskriminējoši, piešķirot pieeju uzglabāšanas pakalpojumam, pat ja tas notiks tādos apstākļos, kurā ir pilnībā regulētas cenas uzglabāšanas pakalpojumiem (kā to pieprasīja Ungārijas enerģētikas birojs, apstiprinot darījumu). |
| --- | --- |

(41)

MOL Storage ir vienīgais uzņēmums, kas Ungārijā spēj piedāvāt gāzes uzglabāšanas pakalpojumus. Piekļuve uzglabāšanas pakalpojumam ir būtiska katram piegādātājam, lai tas varētu darboties gāzes vairumtirgū un mazumtirgū, jo īpaši tādēļ, lai pārvaldītu sezonālās izmaiņas savu klientu pieprasījumā. Komisija uzskata, ka apvienošanas rezultātā jaunajam uzņēmumam būs spēja un stimuls pastiprināt savu ierobežošanas stratēģiju gāzes padevē, rīkojoties diskriminējoši, piešķirot pieeju uzglabāšanas pakalpojumam, pat ja tas notiks tādos apstākļos, kurā ir pilnībā regulētas cenas uzglabāšanas pakalpojumiem (kā to pieprasīja Ungārijas enerģētikas birojs, apstiprinot darījumu).

| (42) | Jaunais uzņēmums var arī kontrolēt jauno uzglabāšanas jaudu attīstību Ungārijā, ņemot vērā i) MOL Storage piederošo pirkšanas iespēju, kas ļauj iegādāties no MOL E & P izsīkušos laukus; un ii) MOL stimulu dot priekšroku MOL Storage, pārdodot MOL E & P izsīkušos laukus, jo MOL Storage tam saglabājas 25 % kapitāla daļu. |
| --- | --- |

(42)

Jaunais uzņēmums var arī kontrolēt jauno uzglabāšanas jaudu attīstību Ungārijā, ņemot vērā i) MOL Storage piederošo pirkšanas iespēju, kas ļauj iegādāties no MOL E & P izsīkušos laukus; un ii) MOL stimulu dot priekšroku MOL Storage, pārdodot MOL E & P izsīkušos laukus, jo MOL Storage tam saglabājas 25 % kapitāla daļu.

Gāzes pārvade

| (43) | MOL Transmission pieder un tas apsaimnieko gāzes augstspiediena maģistrālo tīklu Ungārijā. Kapitāla daļas 25 % apmērā + 1 daļa, kuras MOL paturētu uzņēmumā MOL WMT, rada MOL Transmission stimulu pastiprināt ierobežošanas stratēģiju gāzes padevē, pasliktinot E.ON konkurentu pakārtoto situāciju gāzes padevē ar diskriminējošu attieksmi, piešķirot piekļuvi gāzes pārvades tīklam. |
| --- | --- |

(43)

MOL Transmission pieder un tas apsaimnieko gāzes augstspiediena maģistrālo tīklu Ungārijā. Kapitāla daļas 25 % apmērā + 1 daļa, kuras MOL paturētu uzņēmumā MOL WMT, rada MOL Transmission stimulu pastiprināt ierobežošanas stratēģiju gāzes padevē, pasliktinot E.ON konkurentu pakārtoto situāciju gāzes padevē ar diskriminējošu attieksmi, piešķirot piekļuvi gāzes pārvades tīklam.

ELEKTROENERĢIJAS TIRGI

| (44) | Komisijas tirgus pētījums arī parādīja, ka pastāv bažas par konkurenci dažādos elektroenerģijas tirgos, kas izriet no MOL WTS darbības lielo spēkstaciju gāzes apgādes iepriekšējā posma tirgū vertikālās integrācijas ar E.ON darbību pakārtotajā elektroenerģijas ražošanas tirgū/ vairumtirgū un elektroenerģijas mazumtirdzniecībā. |
| --- | --- |

(44)

Komisijas tirgus pētījums arī parādīja, ka pastāv bažas par konkurenci dažādos elektroenerģijas tirgos, kas izriet no MOL WTS darbības lielo spēkstaciju gāzes apgādes iepriekšējā posma tirgū vertikālās integrācijas ar E.ON darbību pakārtotajā elektroenerģijas ražošanas tirgū/ vairumtirgū un elektroenerģijas mazumtirdzniecībā.

| (45) | MOL nedarbojas elektroenerģijas tirgos, bet E.ON kopš 1995. gada ir veicis Ungārijas elektroenerģijas nozarē nozīmīgu ieguldījumu. Koncerns šobrīd ražošanas līmenī strādā ar mazo spēkstaciju Debrecenā (95 MW), kuru darbina ar gāzi, un vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības piegādes līmenī – ar sev piederošajiem trīs reģionālajiem sadales uzņēmumiem (pavisam tādu ir seši) un elektroenerģijas tirdzniecības uzņēmumu E.ON EK. Turklāt E.ON kontrolē dažādus uzņēmumus, kas nodarbojas ar elektrības mazumpiegādi kaimiņvalstīs. |
| --- | --- |

(45)

MOL nedarbojas elektroenerģijas tirgos, bet E.ON kopš 1995. gada ir veicis Ungārijas elektroenerģijas nozarē nozīmīgu ieguldījumu. Koncerns šobrīd ražošanas līmenī strādā ar mazo spēkstaciju Debrecenā (95 MW), kuru darbina ar gāzi, un vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības piegādes līmenī – ar sev piederošajiem trīs reģionālajiem sadales uzņēmumiem (pavisam tādu ir seši) un elektroenerģijas tirdzniecības uzņēmumu E.ON EK. Turklāt E.ON kontrolē dažādus uzņēmumus, kas nodarbojas ar elektrības mazumpiegādi kaimiņvalstīs.

| (46) | MOL WMT jau pirms darījuma dominē gāzes piegādes tirgū lielajām spēkstacijām. Galvenās izmaiņas, ko ieviesīs darījums, būs tādas, ka jaunais uzņēmums ne tikai spēs, bet tam arī varētu tagad būt stimuls izmantot savu kontrolējošo stāvokli piekļuvei gāzes resursiem Ungārijā, lai ierobežotu savus faktiskos un potenciālos konkurentus pakārtotajos tirgos elektroenerģijas vairumtirdzniecības piegādē tirgotājiem, elektroenerģijas mazumpiegādē vidējiem un lieliem rūpnieciskajiem un komerciālajiem patērētājiem, elektroenerģijas mazumpiegādē maziem rūpnieciskiem un komerciāliem patērētājiem un elektroenerģijas mazumpiegādē privātajiem klientiem. |
| --- | --- |

(46)

MOL WMT jau pirms darījuma dominē gāzes piegādes tirgū lielajām spēkstacijām. Galvenās izmaiņas, ko ieviesīs darījums, būs tādas, ka jaunais uzņēmums ne tikai spēs, bet tam arī varētu tagad būt stimuls izmantot savu kontrolējošo stāvokli piekļuvei gāzes resursiem Ungārijā, lai ierobežotu savus faktiskos un potenciālos konkurentus pakārtotajos tirgos elektroenerģijas vairumtirdzniecības piegādē tirgotājiem, elektroenerģijas mazumpiegādē vidējiem un lieliem rūpnieciskajiem un komerciālajiem patērētājiem, elektroenerģijas mazumpiegādē maziem rūpnieciskiem un komerciāliem patērētājiem un elektroenerģijas mazumpiegādē privātajiem klientiem.

Elektroenerģijas ražošana/vairumtirdzniecība

| (47) | Kopējā ražošanas jauda Ungārijā 2005. gadā ir aptuveni 8 000 MW salīdzinājumā ar valsts maksimālo slodzi 6 350 MW (2004. gadā). Ungārijas elektroenerģijas ražošana sastāv no atomenerģētikas (uzstādītā jauda 1 800 MW) un brūnogļu, gāzes un akmeņogļu spēkstacijām (uzstādītā jauda 5 700 MW). Gandrīz 40 % Ungārijā patērētās elektrības ražo Paksi atomelektrostacija, atlikušos 60 % galvenokārt iegūst spēkstacijās, kas sadedzina ogļūdeņražus (brūnogles, gāzi un akmeņogles), un ar ievedumu. Lielākā daļa lielo spēkstaciju jaudas ir rezervēta saskaņā ar ilgtermiņa elektroenerģijas pirkšanas līgumiem ar MVM, Ungārijas elektroapgādes uzņēmumu un vairumtirgotāju publiskajās iekārtās. Tirgus pētījums parādīja, ka 2005. gadā kopējā jauda, kas rezervēta saskaņā ar elektroenerģijas pirkšanas līgumiem, bija no 4 000 līdz 5 000 MW. |
| --- | --- |

(47)

Kopējā ražošanas jauda Ungārijā 2005. gadā ir aptuveni 8 000 MW salīdzinājumā ar valsts maksimālo slodzi 6 350 MW (2004. gadā). Ungārijas elektroenerģijas ražošana sastāv no atomenerģētikas (uzstādītā jauda 1 800 MW) un brūnogļu, gāzes un akmeņogļu spēkstacijām (uzstādītā jauda 5 700 MW). Gandrīz 40 % Ungārijā patērētās elektrības ražo Paksi atomelektrostacija, atlikušos 60 % galvenokārt iegūst spēkstacijās, kas sadedzina ogļūdeņražus (brūnogles, gāzi un akmeņogles), un ar ievedumu. Lielākā daļa lielo spēkstaciju jaudas ir rezervēta saskaņā ar ilgtermiņa elektroenerģijas pirkšanas līgumiem ar MVM, Ungārijas elektroapgādes uzņēmumu un vairumtirgotāju publiskajās iekārtās. Tirgus pētījums parādīja, ka 2005. gadā kopējā jauda, kas rezervēta saskaņā ar elektroenerģijas pirkšanas līgumiem, bija no 4 000 līdz 5 000 MW.

| (48) | Tiek rēķināts, ka Ungārijā līdz 2020. gadam būs papildus vajadzīga ievērojama elektroenerģijas ražošanas jauda (5 000 MW jeb 60 % no esošās uzstādītās jaudas), lai aizstātu vecās spēkstacijas (3 500 MW) un apmierinātu augošo pieprasījumu. Tādējādi Ungārijas elektroenerģijas ražošanas jaudai ir jāpieaug no 8 000 MW līdz apmēram 10 500 MW. |
| --- | --- |

(48)

Tiek rēķināts, ka Ungārijā līdz 2020. gadam būs papildus vajadzīga ievērojama elektroenerģijas ražošanas jauda (5 000 MW jeb 60 % no esošās uzstādītās jaudas), lai aizstātu vecās spēkstacijas (3 500 MW) un apmierinātu augošo pieprasījumu. Tādējādi Ungārijas elektroenerģijas ražošanas jaudai ir jāpieaug no 8 000 MW līdz apmēram 10 500 MW.

| (49) | Komisijas tirgus izpēte attiecībā uz esošajiem jauno spēkstaciju projektiem Ungārijā parādīja, ka jaunajām spēkstacijām dominējošā degviela būs gāze. Ungārijas enerģētikas regulators uzskata, ka ar gāzi darbināmas spēkstacijas varētu sasniegt aptuveni 60 % no jaunās ražošanas jaudas. |
| --- | --- |

(49)

Komisijas tirgus izpēte attiecībā uz esošajiem jauno spēkstaciju projektiem Ungārijā parādīja, ka jaunajām spēkstacijām dominējošā degviela būs gāze. Ungārijas enerģētikas regulators uzskata, ka ar gāzi darbināmas spēkstacijas varētu sasniegt aptuveni 60 % no jaunās ražošanas jaudas.

| (50) | Elektrības importu Ungārijā galvenokārt veic elektroenerģijas tirgotāji tranzīta vajadzībām vai vidējo un lielo pasūtītāju apgādei. MVM, vairumtirgotājs publiskajās iekārtās, 2003. gadā veica [30–40 %] elektrības importa. E.ON bija lieluma ziņā otrais importētājs starp visiem elektroenerģijas tirgotājiem, un tā importa apjoms bija [10–20 %]. Pēc datiem, ko sniedza elektropārvades operatora MAVIR pētījums 2005. gadā, ir sagaidāms, ka Ungārijas elektroenerģijas imports samazināsies nākošajos desmit gados, savukārt kopējais pieprasījums pēc elektroenerģijas Ungārijā turpinās pieaugt. Tādēļ samazinātos elektroenerģijas importa daļa kopējā elektroenerģijas pieprasījumā, bet pieaugtu vietējās produkcijas daļa. |
| --- | --- |

(50)

Elektrības importu Ungārijā galvenokārt veic elektroenerģijas tirgotāji tranzīta vajadzībām vai vidējo un lielo pasūtītāju apgādei. MVM, vairumtirgotājs publiskajās iekārtās, 2003. gadā veica [30–40 %] elektrības importa. E.ON bija lieluma ziņā otrais importētājs starp visiem elektroenerģijas tirgotājiem, un tā importa apjoms bija [10–20 %]. Pēc datiem, ko sniedza elektropārvades operatora MAVIR pētījums 2005. gadā, ir sagaidāms, ka Ungārijas elektroenerģijas imports samazināsies nākošajos desmit gados, savukārt kopējais pieprasījums pēc elektroenerģijas Ungārijā turpinās pieaugt. Tādēļ samazinātos elektroenerģijas importa daļa kopējā elektroenerģijas pieprasījumā, bet pieaugtu vietējās produkcijas daļa.

| (51) | MOL WMT jau pirms darījuma dominē gāzes piegādes tirgū lielajām spēkstacijām. Pēc apvienošanās jaunais uzņēmums tādējādi spēs noteikt savu konkurentu gāzes piegādes nosacījumus (cenas, noteikumus attiecībā uz izcenojumiem, sodus attiecībā uz piegādes saistībām, nepārtrauktības noteikumus, utt.) un dažādos veidos veikt diskrimināciju, kas vērsta pret konkurējošiem elektroenerģijas ražotājiem. |
| --- | --- |

(51)

MOL WMT jau pirms darījuma dominē gāzes piegādes tirgū lielajām spēkstacijām. Pēc apvienošanās jaunais uzņēmums tādējādi spēs noteikt savu konkurentu gāzes piegādes nosacījumus (cenas, noteikumus attiecībā uz izcenojumiem, sodus attiecībā uz piegādes saistībām, nepārtrauktības noteikumus, utt.) un dažādos veidos veikt diskrimināciju, kas vērsta pret konkurējošiem elektroenerģijas ražotājiem.

| (52) | Kopienas izmeklēšana parādīja, ka E.ON uzreiz pēc darījuma varētu pielietot divas stratēģijas, lai nostiprinātu savu stāvokli elektroenerģijas ražošanā/vairumpiegādē un elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādē Ungārijā. |
| --- | --- |

(52)

Kopienas izmeklēšana parādīja, ka E.ON uzreiz pēc darījuma varētu pielietot divas stratēģijas, lai nostiprinātu savu stāvokli elektroenerģijas ražošanā/vairumpiegādē un elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādē Ungārijā.

| (53) | Attiecībā uz jaunām spēkstacijām E.ON varētu paaugstināt gāzes izmaksas savu konkurentu jaunajām ar gāzi darbināmajām spēkstacijām nolūkā atturēt šos sāncenšus no jaunu ar gāzi darbināmu spēkstaciju būvēšanas un dot priekšroku saviem jauno spēkstaciju projektiem. Šī stratēģija E.ON būtu pievilcīga sakarā ar tā lielo ieinteresētību ievērojami palielināt savu elektroenerģijas ražošanas jaudu Ungārijā. E.ON var arī veikt diskrimināciju pret jaunām ar gāzi darbināmām spēkstacijām, kas neapgādā tā mazumtirdzniecības saistītos uzņēmumus pakārtotajā elektrības posmā. Šāda stratēģija ekonomiskā ziņā būtu racionāla, jo tā sniegtu E.ON zināmā pakāpē kontroli pār elektroenerģijas ražošanas tirgu/vairumtirgu un papildu konkurences priekšrocības elektroenerģijas mazumtirgū. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz jaunām spēkstacijām E.ON varētu paaugstināt gāzes izmaksas savu konkurentu jaunajām ar gāzi darbināmajām spēkstacijām nolūkā atturēt šos sāncenšus no jaunu ar gāzi darbināmu spēkstaciju būvēšanas un dot priekšroku saviem jauno spēkstaciju projektiem. Šī stratēģija E.ON būtu pievilcīga sakarā ar tā lielo ieinteresētību ievērojami palielināt savu elektroenerģijas ražošanas jaudu Ungārijā. E.ON var arī veikt diskrimināciju pret jaunām ar gāzi darbināmām spēkstacijām, kas neapgādā tā mazumtirdzniecības saistītos uzņēmumus pakārtotajā elektrības posmā. Šāda stratēģija ekonomiskā ziņā būtu racionāla, jo tā sniegtu E.ON zināmā pakāpē kontroli pār elektroenerģijas ražošanas tirgu/vairumtirgu un papildu konkurences priekšrocības elektroenerģijas mazumtirgū.

| (54) | Attiecībā uz esošajām spēkstacijām jaunais uzņēmums varētu īstenot tādu pašu ierobežošanas stratēģiju nolūkā ierobežot to spēju konkurēt atklātajā ražošanas tirgus/ vairumtirgus segmentā un varbūt pamudināt tos izstāties no tirgus. Vairāki tirgus dalībnieki pauda bažas, ka E.ON varētu censties iegūt to kapitāla daļas. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz esošajām spēkstacijām jaunais uzņēmums varētu īstenot tādu pašu ierobežošanas stratēģiju nolūkā ierobežot to spēju konkurēt atklātajā ražošanas tirgus/ vairumtirgus segmentā un varbūt pamudināt tos izstāties no tirgus. Vairāki tirgus dalībnieki pauda bažas, ka E.ON varētu censties iegūt to kapitāla daļas.

| (55) | Turpmākajos liberalizācijas apstākļos, ko raksturo lielāka elektroenerģijas ražošanas jauda, kas pieejama tirgus atklātajā segmentā (un lielāka E.ON daļa elektroenerģijas ražošanā), iepriekš aprakstītās ierobežošanas stratēģijas būs pat vēl iedarbīgākas un tādēļ spēs nodarīt lielāku kaitējumu. Tās samazinātu konkurējošo ar gāzi darbināmo spēkstaciju iespēju konkurēt un ierobežotu jomu, kurā attīstīt konkurētspējīgu elektroenerģijas vairumtirgu. |
| --- | --- |

(55)

Turpmākajos liberalizācijas apstākļos, ko raksturo lielāka elektroenerģijas ražošanas jauda, kas pieejama tirgus atklātajā segmentā (un lielāka E.ON daļa elektroenerģijas ražošanā), iepriekš aprakstītās ierobežošanas stratēģijas būs pat vēl iedarbīgākas un tādēļ spēs nodarīt lielāku kaitējumu. Tās samazinātu konkurējošo ar gāzi darbināmo spēkstaciju iespēju konkurēt un ierobežotu jomu, kurā attīstīt konkurētspējīgu elektroenerģijas vairumtirgu.

| (56) | E.ON stratēģijas rezultātā Ungārijā jaunās ražošanas jaudas attīstītos lēnāk un tās būtu mazāk konkurētspējīgas, šim efektam sākot izpausties uzreiz pēc darījuma (salīdzinājumā ar situāciju, kurā atsevišķi tirgus dalībnieki būvētu jaunas spēkstacijas), un visbeidzot tas radītu augstākas elektroenerģijas vairumtirdzniecības cenas. Tādējādi tas kaitētu efektīvai konkurencei elektroenerģijas tirgū/tirgotāju apgādē ar elektroenerģiju vairumpiegādes tirgū. |
| --- | --- |

(56)

E.ON stratēģijas rezultātā Ungārijā jaunās ražošanas jaudas attīstītos lēnāk un tās būtu mazāk konkurētspējīgas, šim efektam sākot izpausties uzreiz pēc darījuma (salīdzinājumā ar situāciju, kurā atsevišķi tirgus dalībnieki būvētu jaunas spēkstacijas), un visbeidzot tas radītu augstākas elektroenerģijas vairumtirdzniecības cenas. Tādējādi tas kaitētu efektīvai konkurencei elektroenerģijas tirgū/tirgotāju apgādē ar elektroenerģiju vairumpiegādes tirgū.

Elektroenerģijas mazumtirdzniecība

| (57) | E.ON ir nepārprotami vadošais uzņēmums elektrības mazumpiegādē Ungārijā. Tas ir vienīgais koncerns, kam ir stingras pozīcijas gan regulētajā segmentā (ar 3 no 6 reģionālajiem sadales uzņēmumiem), gan atklātajā segmentā (E.ON EK ir viens no trim lielākajiem elektroenerģijas tirgotājiem Ungārijā), un tā tirgus daļa ir apmēram [40–50 %]. |
| --- | --- |

(57)

E.ON ir nepārprotami vadošais uzņēmums elektrības mazumpiegādē Ungārijā. Tas ir vienīgais koncerns, kam ir stingras pozīcijas gan regulētajā segmentā (ar 3 no 6 reģionālajiem sadales uzņēmumiem), gan atklātajā segmentā (E.ON EK ir viens no trim lielākajiem elektroenerģijas tirgotājiem Ungārijā), un tā tirgus daļa ir apmēram [40–50 %].

| (58) | E.ON stratēģija elektroenerģijas ražošanas tirgū/vairumtirgū ievērojami pasliktinātu konkurenci visos elektroenerģijas piegādes mazumtirgos. Šīs negatīvās ietekmes rezultātā, pirmkārt, zustu konkurence jauno ražošanas jaudu attīstīšanā un pieaugtu vairumcenas. Otrkārt, jaunā uzņēmuma iespējamā stratēģija, kurā varētu sasaistīt gāzes piegādi un ar gāzi darbināmu spēkstaciju elektroenerģijas pirkšanu, samazinātu konkurējošo elektroenerģijas mazumtirgotāju iespēju iegūt elektroenerģiju no konkurētspējīgiem avotiem un palielinātu jaunā uzņēmuma jau tā stiprās tirgus pozīcijas elektrības mazumtirgū. Visbeidzot, Komisijas tirgus pētījums atklāja, ka Ungārijā varētu būt liela nozīme dubultiem piedāvājumiem (gāze un elektroenerģija). Saskaņā ar Komisijas rīcība esošajiem datiem E.ON uzreiz pēc darījuma būs spēja un stimuls nepieļaut to, ka kāds cits elektroenerģijas mazumtirdzniecībā nodarbināts uzņēmums izstrādātu dubultus piedāvājumus, ierobežojot piekļuvi gāzes resursiem tiem konkurentiem, kas vēlētos veikt šādu tirgus stratēģiju, tādējādi ievērojami pasliktinot konkurenci mazo rūpniecisko un komerciālo patērētāju un privāto klientu elektroapgādes tirgū. |
| --- | --- |

(58)

E.ON stratēģija elektroenerģijas ražošanas tirgū/vairumtirgū ievērojami pasliktinātu konkurenci visos elektroenerģijas piegādes mazumtirgos. Šīs negatīvās ietekmes rezultātā, pirmkārt, zustu konkurence jauno ražošanas jaudu attīstīšanā un pieaugtu vairumcenas. Otrkārt, jaunā uzņēmuma iespējamā stratēģija, kurā varētu sasaistīt gāzes piegādi un ar gāzi darbināmu spēkstaciju elektroenerģijas pirkšanu, samazinātu konkurējošo elektroenerģijas mazumtirgotāju iespēju iegūt elektroenerģiju no konkurētspējīgiem avotiem un palielinātu jaunā uzņēmuma jau tā stiprās tirgus pozīcijas elektrības mazumtirgū. Visbeidzot, Komisijas tirgus pētījums atklāja, ka Ungārijā varētu būt liela nozīme dubultiem piedāvājumiem (gāze un elektroenerģija). Saskaņā ar Komisijas rīcība esošajiem datiem E.ON uzreiz pēc darījuma būs spēja un stimuls nepieļaut to, ka kāds cits elektroenerģijas mazumtirdzniecībā nodarbināts uzņēmums izstrādātu dubultus piedāvājumus, ierobežojot piekļuvi gāzes resursiem tiem konkurentiem, kas vēlētos veikt šādu tirgus stratēģiju, tādējādi ievērojami pasliktinot konkurenci mazo rūpniecisko un komerciālo patērētāju un privāto klientu elektroapgādes tirgū.

E.   SAISTĪBAS

| (59) | Lai kliedētu iepriekš izklāstītās procedūras gaitā radušās šaubas par konkurenci gāzes un elektroenerģijas tirgū, E.ON2005. gada 20. oktobrī iesniedza saistību paketi. E.ON2005. gada 16. novembrī iesniedza pārskatītas saistības, un pēdējās saistības iesniedza 2005. gada 8. decembrī. Komisija uzskata, ka saistības, kas pēc tirgus pētījuma tika ievērojami uzlabotas salīdzinājumā ar pušu sākotnējo piedāvājumu, atsaucas uz bažām, ko pauda trešās personas attiecībā uz to, ka nepieciešams nodrošināt pietiekošu gāzes likviditāti Ungārijas vairumtirgū par tādu cenu un ar tādiem nosacījumiem, kas ļaus trešām personām efektīvi konkurēt ar jauno uzņēmumu Ungārijas pakārtotajā gāzes un elektroenerģijas tirgū. |
| --- | --- |

(59)

Lai kliedētu iepriekš izklāstītās procedūras gaitā radušās šaubas par konkurenci gāzes un elektroenerģijas tirgū, E.ON2005. gada 20. oktobrī iesniedza saistību paketi. E.ON2005. gada 16. novembrī iesniedza pārskatītas saistības, un pēdējās saistības iesniedza 2005. gada 8. decembrī. Komisija uzskata, ka saistības, kas pēc tirgus pētījuma tika ievērojami uzlabotas salīdzinājumā ar pušu sākotnējo piedāvājumu, atsaucas uz bažām, ko pauda trešās personas attiecībā uz to, ka nepieciešams nodrošināt pietiekošu gāzes likviditāti Ungārijas vairumtirgū par tādu cenu un ar tādiem nosacījumiem, kas ļaus trešām personām efektīvi konkurēt ar jauno uzņēmumu Ungārijas pakārtotajā gāzes un elektroenerģijas tirgū.

NODALĪŠANA

| (60) | Pirmkārt, saskaņā ar saistībām, MOL nodalīs savas atlikušās kapitāla daļas 25 % + 1 daļas apmērā MOL Storage un MOL WMT sešu mēnešu laikā pēc noslēgšanas dienas. Bez tam MOL neiegādāsies tiešā vai netiešā veidā mazākuma daļas MOL WMT un MOL Storage 10 gadus ilgā laika posmā, ciktāl E.ON ir šo uzņēmumu vairākuma kapitāla daļu turētājs. |
| --- | --- |

(60)

Pirmkārt, saskaņā ar saistībām, MOL nodalīs savas atlikušās kapitāla daļas 25 % + 1 daļas apmērā MOL Storage un MOL WMT sešu mēnešu laikā pēc noslēgšanas dienas. Bez tam MOL neiegādāsies tiešā vai netiešā veidā mazākuma daļas MOL WMT un MOL Storage 10 gadus ilgā laika posmā, ciktāl E.ON ir šo uzņēmumu vairākuma kapitāla daļu turētājs.

| (61) | MOL 25 % kapitāla daļu nodalīšana MOL Storage un MOL WMT saskaņā ar saistībām izgaisina bažas, ko radīja strukturālās saiknes starp MOL un E.ON. Tirgus pētījums plašā mērā apliecināja, ka ir jāpastiprina strukturālās saiknes pušu starpā. |
| --- | --- |

(61)

MOL 25 % kapitāla daļu nodalīšana MOL Storage un MOL WMT saskaņā ar saistībām izgaisina bažas, ko radīja strukturālās saiknes starp MOL un E.ON. Tirgus pētījums plašā mērā apliecināja, ka ir jāpastiprina strukturālās saiknes pušu starpā.

| (62) | Otrkārt, saskaņā ar saistībām MOL nerealizēs pirkšanas iespēju attiecībā uz 25 % + 1 kapitāla daļu MOL Transmission. Bez tam MOL nepārdos E.ON vai saviem saistītajiem uzņēmumiem 10 gadus ilgā laika posmā, ciktāl E.ON ir vairākuma daļu turētājs MOL WMT un MOL Storage, kapitāla daļas MOL Transmission, kā rezultātā citādi varētu notikt E.ON vienpersoniskas vai kopīgas kontroles iegāde pār MOL Transmission. |
| --- | --- |

(62)

Otrkārt, saskaņā ar saistībām MOL nerealizēs pirkšanas iespēju attiecībā uz 25 % + 1 kapitāla daļu MOL Transmission. Bez tam MOL nepārdos E.ON vai saviem saistītajiem uzņēmumiem 10 gadus ilgā laika posmā, ciktāl E.ON ir vairākuma daļu turētājs MOL WMT un MOL Storage, kapitāla daļas MOL Transmission, kā rezultātā citādi varētu notikt E.ON vienpersoniskas vai kopīgas kontroles iegāde pār MOL Transmission.

| (63) | Šis risinājums dos kompetentajām iestādēm iespēju pārskatīt jebkādas strukturālas saiknes izveidošanu starp jauno uzņēmumu un MOL Transmission (jo īpaši tad, ja tiek realizēta pirkšanas iespēja) tobrīd pastāvošo tirgus nosacījumu ietvaros. |
| --- | --- |

(63)

Šis risinājums dos kompetentajām iestādēm iespēju pārskatīt jebkādas strukturālas saiknes izveidošanu starp jauno uzņēmumu un MOL Transmission (jo īpaši tad, ja tiek realizēta pirkšanas iespēja) tobrīd pastāvošo tirgus nosacījumu ietvaros.

GĀZES REALIZĀCIJA UN LĪGUMA IZDOŠANA

| (64) | E.ON apņemas īstenot gāzes realizācijas programmu Ungārijā interneta izsoļu veidā “uzņēmums uzņēmumam”. Gāzes realizācijas programma paredz 8 ikgadējas izsoles par 1 bcm gāzes (2006., 2007., 2008., 2009., 2010., 2011., 2012. un 2013. gadā), un tā ilgs 9 gadus līdz 2015. gada jūlijam. Ungārijas Enerģētikas birojs un Pilnvarotā uzraudzības iestāde uzraudzīs izsoles un gāzes realizācijas programmas īstenošanu. |
| --- | --- |

(64)

E.ON apņemas īstenot gāzes realizācijas programmu Ungārijā interneta izsoļu veidā “uzņēmums uzņēmumam”. Gāzes realizācijas programma paredz 8 ikgadējas izsoles par 1 bcm gāzes (2006., 2007., 2008., 2009., 2010., 2011., 2012. un 2013. gadā), un tā ilgs 9 gadus līdz 2015. gada jūlijam. Ungārijas Enerģētikas birojs un Pilnvarotā uzraudzības iestāde uzraudzīs izsoles un gāzes realizācijas programmas īstenošanu.

| (65) | Bez tam E.ON apņemas piešķirt trešai pusei (“Trešā puse”) pusi no līguma starp MOL WMT un MOL E&P attiecībā uz vietējās gāzes piegādi (“Piegādes līgums”) 6 mēnešu laikā kopš noslēgšanas dienas. Tiklīdz stāsies spēkā līguma nodošana, trešā puse pārņems visas MOL WMT tiesības un pienākumus saskaņā ar piegādes līgumu attiecībā uz tai nodoto daļu. Nodošana stāsies spēkā 2007. gāzes saimniecības gada sākumā (2007. gada jūlijs) un būs spēkā visu piegādes līguma laiku līdz 2015. gada jūlijam. Nododamā piegādes līguma daļa aptver kopā apmēram 7,6–10 bcm gāzes, un pirmajā gadā realizējamās gāzes apjoms tajā ir līdz 1,2 bcm. |
| --- | --- |

(65)

Bez tam E.ON apņemas piešķirt trešai pusei (“Trešā puse”) pusi no līguma starp MOL WMT un MOL E&P attiecībā uz vietējās gāzes piegādi (“Piegādes līgums”) 6 mēnešu laikā kopš noslēgšanas dienas. Tiklīdz stāsies spēkā līguma nodošana, trešā puse pārņems visas MOL WMT tiesības un pienākumus saskaņā ar piegādes līgumu attiecībā uz tai nodoto daļu. Nodošana stāsies spēkā 2007. gāzes saimniecības gada sākumā (2007. gada jūlijs) un būs spēkā visu piegādes līguma laiku līdz 2015. gada jūlijam. Nododamā piegādes līguma daļa aptver kopā apmēram 7,6–10 bcm gāzes, un pirmajā gadā realizējamās gāzes apjoms tajā ir līdz 1,2 bcm.

| (66) | Lai pareizi novērtētu, vai gāzes realizācijas un līguma izdošanas saistības, ko iesniedza puses, ir piemērotas, lai kliedētu bažas par konkurenci, kuras tika konstatētas procedūras gaitā, Komisija pārskatīja esošās līdzīgās programmas dažādās Eiropas valstīs un veica tirgus pētījumu pie Ungārijas gāzes un elektroenerģijas operatoriem. |
| --- | --- |

(66)

Lai pareizi novērtētu, vai gāzes realizācijas un līguma izdošanas saistības, ko iesniedza puses, ir piemērotas, lai kliedētu bažas par konkurenci, kuras tika konstatētas procedūras gaitā, Komisija pārskatīja esošās līdzīgās programmas dažādās Eiropas valstīs un veica tirgus pētījumu pie Ungārijas gāzes un elektroenerģijas operatoriem.

| (67) | Komisija secināja, ka gāzes realizācijas programma un līguma izdošana, ko piedāvāja puses un kurās ir grozījumi un uzlabojumi, ko piedāvāja trešās personas, sniedzot atbildes tirgus pētījumā, ir pietiekoši, lai kliedētu visas darījuma rezultātā radušās bažas attiecībā uz konkurenci. Jo īpaši gāzes realizācijas programmas un līguma izdošanas apvienošana nodrošinās, lai visiem tirgus dalībniekiem (gāzes patērētājiem vai gāzes tirgotājiem) būtu iespēja saņemt nepieciešamo gāzi konkurences nosacījumos un tādā veidā, kas izslēdz diskrimināciju, un lai to varētu vismaz ievērojamā daļā veikt neatkarīgi no apvienošanās rezultātā izveidotā uzņēmuma. |
| --- | --- |

(67)

Komisija secināja, ka gāzes realizācijas programma un līguma izdošana, ko piedāvāja puses un kurās ir grozījumi un uzlabojumi, ko piedāvāja trešās personas, sniedzot atbildes tirgus pētījumā, ir pietiekoši, lai kliedētu visas darījuma rezultātā radušās bažas attiecībā uz konkurenci. Jo īpaši gāzes realizācijas programmas un līguma izdošanas apvienošana nodrošinās, lai visiem tirgus dalībniekiem (gāzes patērētājiem vai gāzes tirgotājiem) būtu iespēja saņemt nepieciešamo gāzi konkurences nosacījumos un tādā veidā, kas izslēdz diskrimināciju, un lai to varētu vismaz ievērojamā daļā veikt neatkarīgi no apvienošanās rezultātā izveidotā uzņēmuma.

| (68) | Komisija uzskata, ka visi realizējamie gāzes apjomi ir piemēroti, lai radītu pietiekošu gāzes likviditāti Ungārijas gāzes vairumtirgos, lai tādējādi nodrošinātu, ka var attīstīties efektīva konkurence un tā var saglabāties pakārtotajos gāzes un elektroenerģijas tirgos. Kopējie gāzes daudzumi, kas jārealizē ar abiem līdzekļiem, ir nozīmīgi salīdzinājumā ar citām esošajām gāzes realizācijas programmām (2 bcm katru gadu jeb līdz 14 % no Ungārijas kopējā vietējā patēriņa). |
| --- | --- |

(68)

Komisija uzskata, ka visi realizējamie gāzes apjomi ir piemēroti, lai radītu pietiekošu gāzes likviditāti Ungārijas gāzes vairumtirgos, lai tādējādi nodrošinātu, ka var attīstīties efektīva konkurence un tā var saglabāties pakārtotajos gāzes un elektroenerģijas tirgos. Kopējie gāzes daudzumi, kas jārealizē ar abiem līdzekļiem, ir nozīmīgi salīdzinājumā ar citām esošajām gāzes realizācijas programmām (2 bcm katru gadu jeb līdz 14 % no Ungārijas kopējā vietējā patēriņa).

| (69) | Gāzes realizācijas programmas ilgums un līguma izdošana (līdz 2005. gada 2015. jūlijam) nodrošinās, lai pietiekoša likviditāte būtu pieejama pietiekoši ilgu laiku, līdz būs mainījusies tirgus struktūra un mainījušies konkurences nosacījumi. Bez tam cenu mehānisms, kas paredzēts gan gāzes realizācijas programmai, gan līguma izdošanai, nodrošinās, lai tie konkursa piedāvātāji, kuru piedāvājums ir veiksmīgs, saņemtu gāzi ar tiem pašiem (vai iespējami labākiem – gāzes realizācijas programmas gadījumā) konkurences nosacījumiem kā jaunais uzņēmums. Komisija uzskata, ka šis cenu mehānisms ir pievilcīgs trešām personām un sniegs labu stimulu aktīvi piedalīties gāzes realizācijas programmas izsolēs. |
| --- | --- |

(69)

Gāzes realizācijas programmas ilgums un līguma izdošana (līdz 2005. gada 2015. jūlijam) nodrošinās, lai pietiekoša likviditāte būtu pieejama pietiekoši ilgu laiku, līdz būs mainījusies tirgus struktūra un mainījušies konkurences nosacījumi. Bez tam cenu mehānisms, kas paredzēts gan gāzes realizācijas programmai, gan līguma izdošanai, nodrošinās, lai tie konkursa piedāvātāji, kuru piedāvājums ir veiksmīgs, saņemtu gāzi ar tiem pašiem (vai iespējami labākiem – gāzes realizācijas programmas gadījumā) konkurences nosacījumiem kā jaunais uzņēmums. Komisija uzskata, ka šis cenu mehānisms ir pievilcīgs trešām personām un sniegs labu stimulu aktīvi piedalīties gāzes realizācijas programmas izsolēs.

| (70) | Ņemot vērā gāzes realizācijas programmu, Komisija uzskata, ka programma, ko puses piedāvā, attiecībā uz tās galvenajiem rādītājiem (apjomi, ilgums, cenu mehānisms) un tās tehniskajiem rādītājiem (partiju lielums, līgumu darbības ilgums, noteikumu elastība) plašā mērā ir izstrādāta saskaņā ar tiem kritērijiem, kurus uzskata par visatbilstošākajiem gāzes realizācijas programmas veiksmīgai īstenošanai. Puses izstrādās sīkus noteikumus izsoles efektīvai īstenošanai un gāzes piegādes līgumiem, ievērojot Ungārijas Enerģētikas biroja norādījumus, un iesniegs tos apstiprināšanai Komisijai. |
| --- | --- |

(70)

Ņemot vērā gāzes realizācijas programmu, Komisija uzskata, ka programma, ko puses piedāvā, attiecībā uz tās galvenajiem rādītājiem (apjomi, ilgums, cenu mehānisms) un tās tehniskajiem rādītājiem (partiju lielums, līgumu darbības ilgums, noteikumu elastība) plašā mērā ir izstrādāta saskaņā ar tiem kritērijiem, kurus uzskata par visatbilstošākajiem gāzes realizācijas programmas veiksmīgai īstenošanai. Puses izstrādās sīkus noteikumus izsoles efektīvai īstenošanai un gāzes piegādes līgumiem, ievērojot Ungārijas Enerģētikas biroja norādījumus, un iesniegs tos apstiprināšanai Komisijai.

| (71) | Ņemot vērā līguma izdošanu, Komisija uzskata, ka līguma nodošana trešai pusei veidos nozīmīgu un ilgtspējīgu konkurences spēku Ungārijas gāzes tirgos. Tam būs pietiekoši ilgi gāzes resursi, lai attīstītu savu pozīciju Ungārijas gāzes tirgos un ieviestu šajos tirgos likviditāti. |
| --- | --- |

(71)

Ņemot vērā līguma izdošanu, Komisija uzskata, ka līguma nodošana trešai pusei veidos nozīmīgu un ilgtspējīgu konkurences spēku Ungārijas gāzes tirgos. Tam būs pietiekoši ilgi gāzes resursi, lai attīstītu savu pozīciju Ungārijas gāzes tirgos un ieviestu šajos tirgos likviditāti.

PIEEJA UZGLABĀŠANAI

| (72) | E.ON apņemas piešķirt piekļuvi uzglabāšanas jaudām par regulētām cenām un nosacījumiem tiem gāzes patērētājiem un tirgotājiem, kas pērk gāzi tiešā veidā caur gāzes realizācijas programmu vai līguma izdošanu. E.ON jo īpaši apņemas piedāvāt piekļuvi pietiekošām uzglabāšanas jaudām gala patērētājiem un vairumtirgotājiem arī tad, ja tie pērk gāzi pirmoreiz (jaunajiem klientiem) vai izvērš pieaugošu pieprasījumu pēc uzglabāšanas (jo esošais regulējošais konteksts nodrošina jaunajam piegādātājam uzglabāšanas jaudas nodošanu tikai apjomā līdz esošo klientu esošajam patēriņam). |
| --- | --- |

(72)

E.ON apņemas piešķirt piekļuvi uzglabāšanas jaudām par regulētām cenām un nosacījumiem tiem gāzes patērētājiem un tirgotājiem, kas pērk gāzi tiešā veidā caur gāzes realizācijas programmu vai līguma izdošanu. E.ON jo īpaši apņemas piedāvāt piekļuvi pietiekošām uzglabāšanas jaudām gala patērētājiem un vairumtirgotājiem arī tad, ja tie pērk gāzi pirmoreiz (jaunajiem klientiem) vai izvērš pieaugošu pieprasījumu pēc uzglabāšanas (jo esošais regulējošais konteksts nodrošina jaunajam piegādātājam uzglabāšanas jaudas nodošanu tikai apjomā līdz esošo klientu esošajam patēriņam).

| (73) | Komisija uzskata, ka šīs saistības ir pietiekošas, lai nodrošinātu efektīvu un nediskriminējošu piekļuvi uzglabāšanas jaudām attiecīgajiem gāzes daudzumiem, un ļaus tirgotājiem un patērētājiem strukturēt iegādāto gāzi saskaņā ar savām vai savu klientu vajadzībām. Saistības attiecībā uz uzglabāšanu dos ieguldījumu, lai gāze un līgumu izdošana kļūtu pievilcīga trešajām personām. |
| --- | --- |

(73)

Komisija uzskata, ka šīs saistības ir pietiekošas, lai nodrošinātu efektīvu un nediskriminējošu piekļuvi uzglabāšanas jaudām attiecīgajiem gāzes daudzumiem, un ļaus tirgotājiem un patērētājiem strukturēt iegādāto gāzi saskaņā ar savām vai savu klientu vajadzībām. Saistības attiecībā uz uzglabāšanu dos ieguldījumu, lai gāze un līgumu izdošana kļūtu pievilcīga trešajām personām.

F.   SECINĀJUMS

| (74) | Iepriekš minēto atsevišķi un kopīgi izskatīto apsvērumu dēļ Komisija secināja, ka E.ON iesniegtās saistības ir pietiekošas, lai novērstu bažas, ko izraisīja šī koncentrācija. |
| --- | --- |

(74)

Iepriekš minēto atsevišķi un kopīgi izskatīto apsvērumu dēļ Komisija secināja, ka E.ON iesniegtās saistības ir pietiekošas, lai novērstu bažas, ko izraisīja šī koncentrācija.

| (75) | Tādēļ Komisija paziņo savā lēmumā, ka paziņotais darījums ir saderīgs ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(75)

Tādēļ Komisija paziņo savā lēmumā, ka paziņotais darījums ir saderīgs ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 16.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/29

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2006/623/KĀDP

(2006. gada 15. septembris)

par ES grupas izveidi, lai palīdzētu sagatavot iespējamas Kosovā izvietotas Starptautiskas civilas misijas izveidi, ietverot Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja aspektu (SCM/ESĪP plānošanas grupa)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 14. pantu un 25. panta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju (ANO DPR) 1244 2005. gada novembra sākumā ANO statusa sūtņa Martti Ahtisaari kunga vadībā tika aizsākts process Kosovas turpmākā statusa noteikšanai. Šā procesa panākumi ir svarīgi ne tikai, lai sniegtu skaidrāku perspektīvu Kosovas iedzīvotājiem, bet arī vispārējai reģiona stabilitātei. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju (ANO DPR) 1244 2005. gada novembra sākumā ANO statusa sūtņa Martti Ahtisaari kunga vadībā tika aizsākts process Kosovas turpmākā statusa noteikšanai. Šā procesa panākumi ir svarīgi ne tikai, lai sniegtu skaidrāku perspektīvu Kosovas iedzīvotājiem, bet arī vispārējai reģiona stabilitātei.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācija turpinās savu klātbūtni Kosovā līdz ANO DPR 1244 darbības termiņa beigām. ANO tomēr ir norādījusi, ka tā ar savu klātbūtni neuzņemsies galveno lomu pēc statusa noteikšanas. ES ir būtiski ieinteresēta, lai šim procesam būtu pozitīvi rezultāti, un tai ir pienākums un iespējas šādu iznākumu veicināt. ES ir paziņojusi, ka tā ir gatava stiprināt savu nozīmi Kosovā pēc statusa noregulējuma. ES tādējādi uzņemsies svarīgu lomu Kosovas sarežģītajos apstākļos. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācija turpinās savu klātbūtni Kosovā līdz ANO DPR 1244 darbības termiņa beigām. ANO tomēr ir norādījusi, ka tā ar savu klātbūtni neuzņemsies galveno lomu pēc statusa noteikšanas. ES ir būtiski ieinteresēta, lai šim procesam būtu pozitīvi rezultāti, un tai ir pienākums un iespējas šādu iznākumu veicināt. ES ir paziņojusi, ka tā ir gatava stiprināt savu nozīmi Kosovā pēc statusa noregulējuma. ES tādējādi uzņemsies svarīgu lomu Kosovas sarežģītajos apstākļos.

| (3) | Stabilizācijas un asociācijas process ir stratēģiskā sistēma ES politikai attiecībā uz Rietumbalkānu reģionu, un šīs sistēmas instrumenti ir pieejami Kosovai, tostarp Eiropas partnerība, politiskais un tehniskais dialogs kā daļa no SAP Uzraudzības mehānisma un saistītas Kopienas palīdzības programmas. |
| --- | --- |

(3)

Stabilizācijas un asociācijas process ir stratēģiskā sistēma ES politikai attiecībā uz Rietumbalkānu reģionu, un šīs sistēmas instrumenti ir pieejami Kosovai, tostarp Eiropas partnerība, politiskais un tehniskais dialogs kā daļa no SAP Uzraudzības mehānisma un saistītas Kopienas palīdzības programmas.

| (4) | ĢS/AP Solana un komisārs Rehn2006. gada 12. jūlijā iesniedza Padomei ziņojumu “ES turpmākā loma un ieguldījums Kosovā”. Ziņojumā bija analizēta turpmākas starptautiskas iesaistes būtība, apjoms un pienākumi, ES loma pēc statusa noregulējuma, kā arī praktiski līdzekļi Kosovas nākotnes īstenošanai ES perspektīvā, neskarot panākto sarunās par statusu. |
| --- | --- |

(4)

ĢS/AP Solana un komisārs Rehn2006. gada 12. jūlijā iesniedza Padomei ziņojumu “ES turpmākā loma un ieguldījums Kosovā”. Ziņojumā bija analizēta turpmākas starptautiskas iesaistes būtība, apjoms un pienākumi, ES loma pēc statusa noregulējuma, kā arī praktiski līdzekļi Kosovas nākotnes īstenošanai ES perspektīvā, neskarot panākto sarunās par statusu.

| (5) | Ziņojumā bija uzsvērts, ka turpmākajai Kosovā izvietotajai starptautiskajai civilajai misijai (SCM) būtu jābalstās uz ANO DP Rezolūciju. Tai būtu jānodrošina nemilitāro aspektu īstenošana statusa noregulējumā. SCM sadarbosies ar Kosovas iestādēm, lai atbalstītu statusa noregulējuma īstenošanu, vajadzības gadījumā īstenojot iejaukšanās pilnvaras. |
| --- | --- |

(5)

Ziņojumā bija uzsvērts, ka turpmākajai Kosovā izvietotajai starptautiskajai civilajai misijai (SCM) būtu jābalstās uz ANO DP Rezolūciju. Tai būtu jānodrošina nemilitāro aspektu īstenošana statusa noregulējumā. SCM sadarbosies ar Kosovas iestādēm, lai atbalstītu statusa noregulējuma īstenošanu, vajadzības gadījumā īstenojot iejaukšanās pilnvaras.

| (6) | Ziņojumā bija ieteikts, ka SCM vadītājam, kas būs ANO DP izvirzīts starptautiskās kopienas pārstāvis (SKP), būtu jāpilda arī ES Īpašā pārstāvja pienākums (ESĪP). SKP/ESĪP uzņemsies centrālo koordinējošo lomu ar citiem starptautiskiem dalībniekiem attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar statusa noregulējuma īstenošanu un izveidos pienācīgus mehānismus. Viņš būs ES valstspiederīgais, iecelts statusa noregulējuma laikā. Būtiskai viņa mandāta daļai būtu jābūt aktīvai dalībai SCM izveidē pārejas perioda laikā starp statusa noteikšanu un UNMIK pilnvaru beigām. |
| --- | --- |

(6)

Ziņojumā bija ieteikts, ka SCM vadītājam, kas būs ANO DP izvirzīts starptautiskās kopienas pārstāvis (SKP), būtu jāpilda arī ES Īpašā pārstāvja pienākums (ESĪP). SKP/ESĪP uzņemsies centrālo koordinējošo lomu ar citiem starptautiskiem dalībniekiem attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar statusa noregulējuma īstenošanu un izveidos pienācīgus mehānismus. Viņš būs ES valstspiederīgais, iecelts statusa noregulējuma laikā. Būtiskai viņa mandāta daļai būtu jābūt aktīvai dalībai SCM izveidē pārejas perioda laikā starp statusa noteikšanu un UNMIK pilnvaru beigām.

| (7) | Ziņojumā arī bija ieteikts pēc iespējas ātrāk izveidot ES grupu, kas palīdzētu sagatavot SCM izveidi, ietverot ESĪP aspektu. Eiropas Komisijai būtu jābūt pilnībā iesaistītai šā uzdevuma veikšanā. SCM sagatavošanas darbi būtu jāveic ciešā sadarbībā ar citiem galvenajiem starptautiskiem dalībniekiem (proti, UNOSEK, UNMIK, ASV). |
| --- | --- |

(7)

Ziņojumā arī bija ieteikts pēc iespējas ātrāk izveidot ES grupu, kas palīdzētu sagatavot SCM izveidi, ietverot ESĪP aspektu. Eiropas Komisijai būtu jābūt pilnībā iesaistītai šā uzdevuma veikšanā. SCM sagatavošanas darbi būtu jāveic ciešā sadarbībā ar citiem galvenajiem starptautiskiem dalībniekiem (proti, UNOSEK, UNMIK, ASV).

| (8) | ANO ĢSĪP Kosovā Steven P. Schook2006. gada 11. augustā ĢS/AP adresētā vēstulē pauda gandarījumu par ES iesaistīšanos apspriedēs par turpmāko starptautisko klātbūtni Kosovā un aicināja ES Prištinā izvērst SCM/ESĪP Plānošanas grupu. |
| --- | --- |

(8)

ANO ĢSĪP Kosovā Steven P. Schook2006. gada 11. augustā ĢS/AP adresētā vēstulē pauda gandarījumu par ES iesaistīšanos apspriedēs par turpmāko starptautisko klātbūtni Kosovā un aicināja ES Prištinā izvērst SCM/ESĪP Plānošanas grupu.

| (9) | Padome 2006. gada 10. aprīlī pieņēma Vienoto rīcību 2006/304/KĀDP (1), ar ko izveido ES Plānošanas grupu (EUPT Kosova) saistībā ar iespējamu ES krīzes pārvarēšanas operāciju Kosovā; SCM/ESĪP Plānošanas grupas darbībām būtu jābūt cieši saistītām ar grupas EUPT Kosova darbībām. |
| --- | --- |

(9)

Padome 2006. gada 10. aprīlī pieņēma Vienoto rīcību 2006/304/KĀDP (1), ar ko izveido ES Plānošanas grupu (EUPT Kosova) saistībā ar iespējamu ES krīzes pārvarēšanas operāciju Kosovā; SCM/ESĪP Plānošanas grupas darbībām būtu jābūt cieši saistītām ar grupas EUPT Kosova darbībām.

| (10) | Saskaņā ar pamatnostādnēm, kas sniegtas 2000. gada 7. līdz 9. decembra Nicas Eiropadomē, ar šo vienoto rīcību būtu jānosaka ĢS/AP pienākumi saskaņā ar Līguma 18. panta 3. punktu un 26. pantu. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar pamatnostādnēm, kas sniegtas 2000. gada 7. līdz 9. decembra Nicas Eiropadomē, ar šo vienoto rīcību būtu jānosaka ĢS/AP pienākumi saskaņā ar Līguma 18. panta 3. punktu un 26. pantu.

| (11) | Līguma 14. panta 1. punktā ir paredzēts, ka visam vienotās rīcības īstenošanas laikposmam jānorāda bāzes finansējums. To summu norādīšana, kas jāfinansē no vispārējā Eiropas Savienības budžeta, liecina par likumdevējas institūcijas labo gribu, ar nosacījumu, ka attiecīgajā budžeta gadā ir pieejamas saistību apropriācijas. |
| --- | --- |

(11)

Līguma 14. panta 1. punktā ir paredzēts, ka visam vienotās rīcības īstenošanas laikposmam jānorāda bāzes finansējums. To summu norādīšana, kas jāfinansē no vispārējā Eiropas Savienības budžeta, liecina par likumdevējas institūcijas labo gribu, ar nosacījumu, ka attiecīgajā budžeta gadā ir pieejamas saistību apropriācijas.

| (12) | SCM/ESĪP Plānošanas grupa īstenos savas pilnvaras, ņemot vērā situāciju, kurā tiesiskums nav pilnībā nodrošināts un kura varētu kaitēt kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķiem, kā noteikts Līguma 11. pantā, |
| --- | --- |

(12)

SCM/ESĪP Plānošanas grupa īstenos savas pilnvaras, ņemot vērā situāciju, kurā tiesiskums nav pilnībā nodrošināts un kura varētu kaitēt kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķiem, kā noteikts Līguma 11. pantā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Mērķi

1.   Ar šo Eiropas Savienība izveido grupu, lai palīdzētu sagatavot iespējamas Kosovā izvietotas Starptautiskas civilas misijas izveidi, ietverot Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja aspektu (SCM/ESĪP Plānošanas grupa). SCM/ESĪP Plānošanas grupa uzsāk darbību ne vēlāk kā 2006. gada septembra beigās.

2.   SCM/ESĪP Plānošanas grupas mērķi ir:

| — | palīdzēt sagatavot iespējamas Kosovā izvietotas Starptautiskās civilās misijas izveidi, sadarbojoties ar starptautisko sabiedrību un Kosovas iestādēm, un cieši sadarbojoties ar UNMIK attiecībā gan uz tās plāniem pabeigt ANO DPR 1244 īstenošanu, gan jebkuriem nepieciešamiem pārejas pasākumiem attiecībā uz iespējamu SCM, |
| --- | --- |

—

palīdzēt sagatavot iespējamas Kosovā izvietotas Starptautiskās civilās misijas izveidi, sadarbojoties ar starptautisko sabiedrību un Kosovas iestādēm, un cieši sadarbojoties ar UNMIK attiecībā gan uz tās plāniem pabeigt ANO DPR 1244 īstenošanu, gan jebkuriem nepieciešamiem pārejas pasākumiem attiecībā uz iespējamu SCM,

| — | ciešā sadarbībā ar Eiropas Komisiju, kā arī apspriežoties ar starptautisko sabiedrību un Kosovas iestādēm, sagatavot turpmāko ES ieguldījumu elementus iespējamā SCM, |
| --- | --- |

—

ciešā sadarbībā ar Eiropas Komisiju, kā arī apspriežoties ar starptautisko sabiedrību un Kosovas iestādēm, sagatavot turpmāko ES ieguldījumu elementus iespējamā SCM,

| — | neskarot Kopienas kompetences un grupas EUPT Kosova pilnvaras, nodrošināt vispārēju, saskaņotu un integrētu ES lomu Kosovā attiecībā uz laicīgu ES atbalsta sagatavošanu statusa noregulējuma īstenošanai. |
| --- | --- |

—

neskarot Kopienas kompetences un grupas EUPT Kosova pilnvaras, nodrošināt vispārēju, saskaņotu un integrētu ES lomu Kosovā attiecībā uz laicīgu ES atbalsta sagatavošanu statusa noregulējuma īstenošanai.

2. pants

Uzdevumi

Lai īstenotu savus mērķus, SCM/ESĪP Plānošanas grupa pievēršas šādiem uzdevumiem:

| 1) | Īstenot ciešu dialogu, jo īpaši izmantojot neoficiālu SCM darba grupu, ar visiem galvenajiem vietējiem un starptautiskiem partneriem par viņu viedokļiem attiecībā uz iespējamas SCM sagatavošanu. |
| --- | --- |

1)

Īstenot ciešu dialogu, jo īpaši izmantojot neoficiālu SCM darba grupu, ar visiem galvenajiem vietējiem un starptautiskiem partneriem par viņu viedokļiem attiecībā uz iespējamas SCM sagatavošanu.

| 2) | Sadarbojoties ar starptautiskiem partneriem un konsultējoties ar UNOSEK, sākt darbu pie tā, lai apzinātu iespējamos funkciju, struktūras un personāla sastāva elementus iespējamai SCM, tostarp pienākumu un ieguldījumu sadali starp starptautiskiem dalībniekiem, kā arī jebkādus pārejas pasākumus. |
| --- | --- |

2)

Sadarbojoties ar starptautiskiem partneriem un konsultējoties ar UNOSEK, sākt darbu pie tā, lai apzinātu iespējamos funkciju, struktūras un personāla sastāva elementus iespējamai SCM, tostarp pienākumu un ieguldījumu sadali starp starptautiskiem dalībniekiem, kā arī jebkādus pārejas pasākumus.

| 3) | Sākt darbu pie tā, lai apzinātu visus vajadzīgos elementus ES ieguldījumam iespējamā SCM, tostarp ESĪP aspektu. |
| --- | --- |

3)

Sākt darbu pie tā, lai apzinātu visus vajadzīgos elementus ES ieguldījumam iespējamā SCM, tostarp ESĪP aspektu.

| 4) | Izvērst ciešu sadarbību ar visiem iespējamiem vietējiem un starptautiskiem partneriem, kā noteikts 10. pantā. |
| --- | --- |

4)

Izvērst ciešu sadarbību ar visiem iespējamiem vietējiem un starptautiskiem partneriem, kā noteikts 10. pantā.

3. pants

Struktūra

SCM/ESĪP Plānošanas grupai ir SCM/ESĪP Plānošanas grupas vadītāja birojs Prištinā, padomdevēju grupa un pārvaldes grupa. SCM/ESĪP Plānošanas grupu izvieto pakāpeniski, ņemot vērā to, kā virzās sarunas par statusu.

4. pants

SCM/ESĪP Plānošanas grupas vadītājs un personāls

1.   Ar šo Torbjörn Sohlström kungs tiek iecelts par SCM/ESĪP Plānošanas grupas vadītāju.

2.   SCM/ESĪP Plānošanas grupas vadītājs ir atbildīgs par SCM/ESĪP Plānošanas grupas aktivitāšu pārvaldi un koordināciju.

3.   SCM/ESĪP Plānošanas grupas vadītājs uzņemas veikt SCM/ESĪP Plānošanas grupas pastāvīgu vadību un atbild par personāla un disciplīnas jautājumiem. Norīkotā personāla disciplināro kontroli veic attiecīgā valsts vai ES iestāde.

4.   SCM/ESĪP Plānošanas grupas sastāvā galvenokārt ir civilais personāls, ko norīkojušas dalībvalstis vai ES iestādes. Katra dalībvalsts vai ES iestāde sedz izmaksas, kas saistītas ar tās norīkotajiem darbiniekiem, tostarp algas, medicīniskās aprūpes izdevumus, ceļa izdevumus, kas rodas, ceļojot uz Kosovu un no tās, un pabalstus, kas nav dienas nauda.

5.   SCM/ESĪP Plānošanas grupa pēc vajadzības pieņem darbā starptautisko personālu un vietējo personālu uz līguma pamata.

6.   Lai arī viss SCM/ESĪP Plānošanas grupas personāls ir savas norīkotājas dalībvalsts vai ES iestādes pakļautībā, tie veic pienākumus un darbojas vienīgi saskaņā ar ES atbalsta pasākumu interesēm. Visi darbinieki ievēro drošības principus un obligātos standartus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (2) (turpmāk – “Padomes drošības reglaments”).

5. pants

Komandķēde

1.   SCM/ESĪP Plānošanas grupas struktūrai ir vienota komandķēde.

2.   PDK nodrošina SCM/ESĪP Plānošanas grupas politisko kontroli un stratēģisko virzību.

3.   ĢS/AP sniedz norādes SCM/ESĪP Plānošanas grupas vadītājam.

4.   SCM/ESĪP Plānošanas grupas vadītājs vada SCM/ESĪP Plānošanas grupu un uzņemas tās ikdienas vadību.

5.   SCM/ESĪP Plānošanas grupas vadītājs atskaitās ĢS/AP.

6. pants

Politiskā kontrole un stratēģiskā virzība

1.   Ar Padomes atbildību PDK īsteno SCM/ESĪP Plānošanas grupas politisko kontroli un stratēģisko virzību.

2.   Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt atbilstīgus lēmumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 25. panta 3. punktu. Šis pilnvarojums ietver pilnvaras iecelt SCM/ESĪP Plānošanas grupas vadītāju pēc ĢS/AP ierosinājuma. Lēmumu pieņemšanas pilnvaras attiecībā uz SCM/ESĪP Plānošanas grupas mērķiem un tās pabeigšanu paliek Padomei.

3.   PDK regulāri saņem ziņojumus un var pieprasīt īpašus SCM/ESĪP Plānošanas grupas vadītāja ziņojumus par 2. pantā minēto uzdevumu īstenošanu, kā arī par 10. pantā minēto koordināciju ar citām iesaistītajām pusēm. Vajadzības gadījumā PDK uz savām sanāksmēm var uzaicināt SCM/ESĪP Plānošanas grupas vadītāju.

4.   PDK regulāri ziņo Padomei.

7. pants

Trešo valstu dalība

Neskarot ES lēmumu pieņemšanas patstāvību un tās vienoto iestāžu sistēmu, valstis, kas pievienojas, ir aicinātas piedalīties SCM/ESĪP Plānošanas grupā, ja tās sedz izmaksas, kas saistītas ar to norīkoto personālu, tostarp algas, medicīnas izdevumus, pabalstus, augsta riska apdrošināšanu un ceļa izdevumus uz misijas teritoriju un no tās, un attiecīgā gadījumā piedalās SCM/ESĪP Plānošanas grupas darbības izmaksu segšanā.

8. pants

Drošība

1.   SCM/ESĪP Plānošanas grupas vadītājs ir atbildīgs par SCM/ESĪP Plānošanas grupas drošību un, apspriežoties ar Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības biroju, ir atbildīgs par to, lai būtu ievērotas obligātās drošības prasības, kas attiecas uz misiju.

2.   SCM/ESĪP Plānošanas grupā ir īpaša drošības amatpersona, kas ziņo SCM/ESĪP Plānošanas grupas vadītājam.

9. pants

Finanšu noteikumi

1.   Bāzes finansējums, kas paredzēts ar SCM/ESĪP Plānošanas grupu saistīto izdevumu segšanai, ir 869 000 EUR.

2.   Izdevumus, ko finansē no summas, kas minēta 1. punktā, pārvalda saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro ES vispārējam budžetam, izņemot to, ka jebkāds iepriekšējs finansējums nepaliek Kopienas īpašumā.

3.   SCM/ESĪP Plānošanas grupas vadītājs ir Komisijas pakļautībā un ziņo Komisijai par pasākumiem, kas veikti saistībā ar viņa līgumu. Šajā sakarā SCM/ESĪP Plānošanas grupas vadītājs paraksta līgumu ar Komisiju.

4.   Nosakot finanšu noteikumus, ievēro SCM/ESĪP Plānošanas grupas operatīvās vajadzības.

5.   Izdevumi ir atbilstīgi no dienas, kad stājas spēkā šī vienotā rīcība.

10. pants

Koordinācija ar citiem dalībniekiem

1.   SCM/ESĪP Plānošanas grupas vadītājs kopā ar starptautiskiem partneriem un cieši konsultējoties ar UNMIK turpina darboties neoficiālajā SCM darba grupā.

2.   SCM/ESĪP Plānošanas grupa regulāri tiekas ar grupu EUPT Kosova un citiem dalībniekiem no ES, lai nodrošinātu ciešu sadarbību un saskaņotību, gatavojoties un plānojot ES darbību laikposmam pēc statusa noteikšanas.

3.   Lai nodrošinātu starptautiskās sabiedrības centienu papildināmību un sinerģiju, arī turpmāk jānodrošina cieša sadarbība starp ES un visiem iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp ANO/UNMIK, UNOSEK, EDSO, NATO/KFOR, kā arī citiem svarīgiem dalībniekiem, piemēram, ASV un Krieviju. Šajā sakarā SCM/ESĪP Plānošanas grupas vadītājam ir aktīva loma neoficiālajā Vadības komitejā turpmākiem pasākumiem Prištinā.

4.   SCM/ESĪP Plānošanas grupas vadītājs, veicot savus pienākumus, piedalās ES koordinācijas mehānismos, kas ir izveidoti Prištinā Kosovā.

5.   Par koordinācijas procesu pilnībā informē visas ES dalībvalstis.

11. pants

SCM/ESĪP Plānošanas grupas personāla statuss

1.   Vajadzības gadījumā par SCM/ESĪP Plānošanas grupas personāla statusu Kosovā, attiecīgā gadījumā ietverot privilēģijas, imunitāti un citas garantijas, kas vajadzīgas SCM/ESĪP Plānošanas grupas misijas veikšanai un stabilai darbībai, vienojas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 24. pantā minēto procedūru. ĢS/AP, kas palīdz prezidentvalstij, var risināt sarunas par šādu nolīgumu tās vārdā.

2.   Dalībvalsts vai ES iestāde, kas ir norīkojusi personāla locekli, ir atbildīga par sūdzību izskatīšanu saistībā ar šo norīkojumu gan tad, ja sūdzību iesniedz personāla loceklis, gan tad, ja ir saņemta sūdzība par šo locekli. Attiecīgā dalībvalsts vai ES iestāde ir pilnīgi atbildīga par lietas ierosināšanu pret norīkoto personu.

3.   Nodarbinātības nosacījumus un starptautisko un vietējo personāla locekļu tiesības un pienākumus nosaka līgumos, ko noslēdz SCM/ESĪP Plānošanas grupas vadītājs un personāla loceklis.

12. pants

Kopienas rīcība

Padome un Komisija atbilstīgi savām attiecīgajām pilnvarām nodrošina šīs vienotās rīcības īstenošanas saskaņotību ar citām Kopienas ārējām darbībām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 3. panta otro daļu. Šajā nolūkā Padome un Komisija sadarbojas.

13. pants

Klasificētas informācijas nodošana

1.   Saskaņā ar Padomes drošības reglamentu ĢS/AP ir pilnvarots nodot NATO/KFOR to ES klasificēto informāciju un dokumentus, kuri ir izstrādāti pasākumu vajadzībām un kuru līmenis nepārsniedz līmeni “CONFIDENTIEL UE”.

2.   Saskaņā ar Padomes drošības reglamentu SCM/ESĪP Plānošanas grupas darbības vajadzībām ĢS/AP ir pilnvarots nodot ANO/UNMIK un EDSO to ES klasificēto informāciju un dokumentus, kuri ir izstrādāti pasākumu vajadzībām un kuru līmenis nepārsniedz līmeni “RESTREINT UE”. Šim nolūkam sagatavo vietējus noteikumus.

3.   ĢS/AP ir pilnvarots ar šo vienoto rīcību saistītajām trešām personām nodot ES neklasificētus dokumentus, kas ir saistīti ar Padomes apspriedēm par pasākumiem, uz kuriem attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums atbilstīgi 6. panta 1. punktam Padomes Lēmumā 2004/338/EK, Euratom (2004. gada 22. marts), ar ko pieņem Padomes reglamentu (3).

14. pants

Stāšanās spēkā un termiņa beigas

1.   Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

2.   Tās termiņš beidzas 2007. gada 31. martā vai dienā, kad ieceļ ESĪP Kosovā, ja ESĪP iecelšana notiek pirms 2007. gada 31. marta.

15. pants

Publicēšana

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2006. gada 15. septembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

E. TUOMIOJA

---

(1)  OV L 112, 26.4.2006., 19. lpp.

1

(2)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/952/EK (OV L 346, 29.12.2005., 18. lpp.).

2

(3)  OV L 106, 15.4.2004., 22. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/34/EK, Euratom (OV L 22, 26.1.2006., 32. lpp.).

3

Euratom

---

| 16.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/34

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA 2006/624/KĀDP

(2006. gada 15. septembris),

ar ko groza Kopējo nostāju 2005/440/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 15. pantu,

tā kā:

| (1) | Pēc tam, kad Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2005. gada 18. aprīlī pieņēma Rezolūciju 1596 (2005) (“ANO DPR 1596 (2005)”), Padome 2005. gada 13. jūnijā pieņēma Kopējo nostāju 2005/440/KĀDP (1) par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku. |
| --- | --- |

(1)

Pēc tam, kad Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2005. gada 18. aprīlī pieņēma Rezolūciju 1596 (2005) (“ANO DPR 1596 (2005)”), Padome 2005. gada 13. jūnijā pieņēma Kopējo nostāju 2005/440/KĀDP (1) par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku.

| (2) | Padome 2005. gada 29. novembrī pieņēma Lēmumu 2005/846/KĀDP (2), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2005/440/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku, šīs kopējās nostājas pielikumā pievienojot to personu sarakstu, uz kurām attiecas ANO DPR 1596 (2005). |
| --- | --- |

(2)

Padome 2005. gada 29. novembrī pieņēma Lēmumu 2005/846/KĀDP (2), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2005/440/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku, šīs kopējās nostājas pielikumā pievienojot to personu sarakstu, uz kurām attiecas ANO DPR 1596 (2005).

| (3) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2005. gada 21. decembrī pieņēma Rezolūciju 1649 (2005) (“ANO DPR 1649 (2005)”), ar ko attiecināja pasākumus, kas noteikti ar ANO DPR 1596 (2005), arī uz Kongo Demokrātiskajā Republikā darbojošos ārzemju bruņoto grupu politiskiem un militāriem vadītājiem, kas kavē atbruņošanos un šīm grupām piederošo kaujinieku brīvprātīgu repatriāciju vai pārcelšanos, un uz Kongo kaujinieku grupu politiskiem un militāriem vadītājiem, kas saņem atbalstu no ārvalstīm, un īpaši tiem, kas darbojas Ituri, kas kavē savu kaujinieku dalību atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas procesā. |
| --- | --- |

(3)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2005. gada 21. decembrī pieņēma Rezolūciju 1649 (2005) (“ANO DPR 1649 (2005)”), ar ko attiecināja pasākumus, kas noteikti ar ANO DPR 1596 (2005), arī uz Kongo Demokrātiskajā Republikā darbojošos ārzemju bruņoto grupu politiskiem un militāriem vadītājiem, kas kavē atbruņošanos un šīm grupām piederošo kaujinieku brīvprātīgu repatriāciju vai pārcelšanos, un uz Kongo kaujinieku grupu politiskiem un militāriem vadītājiem, kas saņem atbalstu no ārvalstīm, un īpaši tiem, kas darbojas Ituri, kas kavē savu kaujinieku dalību atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas procesā.

| (4) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2006. gada 31. jūlijā pieņēma Rezolūciju 1698 (2006) (“ANO DPR 1698 (2006)”), ar ko attiecināja pasākumus, kas noteikti ar ANO DPR 1596 (2005), arī uz politiskiem un militāriem vadītājiem, kas iesaista vai izmanto bērnus bruņotos konfliktos, pārkāpjot attiecīgos starptautiskos tiesību aktus, un personām, kas nopietni pārkāpj starptautiskus tiesību aktus attiecībā uz bērniem bruņotu konfliktu situācijās, tostarp nogalina un sakropļo, veic seksuālu vardarbību, nolaupa un piespiedu kārtā pārvieto. |
| --- | --- |

(4)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2006. gada 31. jūlijā pieņēma Rezolūciju 1698 (2006) (“ANO DPR 1698 (2006)”), ar ko attiecināja pasākumus, kas noteikti ar ANO DPR 1596 (2005), arī uz politiskiem un militāriem vadītājiem, kas iesaista vai izmanto bērnus bruņotos konfliktos, pārkāpjot attiecīgos starptautiskos tiesību aktus, un personām, kas nopietni pārkāpj starptautiskus tiesību aktus attiecībā uz bērniem bruņotu konfliktu situācijās, tostarp nogalina un sakropļo, veic seksuālu vardarbību, nolaupa un piespiedu kārtā pārvieto.

| (5) | Kopējā nostāja 2005/440/KĀDP būtu atbilstīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Kopējā nostāja 2005/440/KĀDP būtu atbilstīgi jāgroza.

| (6) | Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005 (2005. gada 18. jūlijs), ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku (3), ir izklāstīti Kopienas pasākumi, kas piemērojami personām, uz kurām attiecas šī kopējā nostāja, |
| --- | --- |

(6)

Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005 (2005. gada 18. jūlijs), ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku (3), ir izklāstīti Kopienas pasākumi, kas piemērojami personām, uz kurām attiecas šī kopējā nostāja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU.

1. pants

Kopējās nostājas 2005/440/KĀDP 3. pantu aizvieto ar šādu tekstu:

“3. pants

Saskaņā ar ANO DPR 1596 (2005), ANO DPR 1649 (2005) un ANO DPR 1698 (2006) ierobežojoši pasākumi būtu jānosaka attiecībā uz šādām personām, kuras norādījusi Sankciju komiteja:

| — | personām, kas veic pret ieroču embargo vērstas darbības, |
| --- | --- |

—

personām, kas veic pret ieroču embargo vērstas darbības,

| — | Kongo Demokrātiskajā Republikā darbojošos ārzemju bruņoto grupu politiskiem un militāriem vadītājiem, kas kavē atbruņošanos un šīm grupām piederošo kaujinieku brīvprātīgu repatriāciju vai pārcelšanos, |
| --- | --- |

—

Kongo Demokrātiskajā Republikā darbojošos ārzemju bruņoto grupu politiskiem un militāriem vadītājiem, kas kavē atbruņošanos un šīm grupām piederošo kaujinieku brīvprātīgu repatriāciju vai pārcelšanos,

| — | Kongo kaujinieku grupu politiskiem un militāriem vadītājiem, kas saņem atbalstu no ārvalstīm, un īpaši tiem, kas darbojas Ituri, kas kavē savu kaujinieku dalību atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas procesā, |
| --- | --- |

—

Kongo kaujinieku grupu politiskiem un militāriem vadītājiem, kas saņem atbalstu no ārvalstīm, un īpaši tiem, kas darbojas Ituri, kas kavē savu kaujinieku dalību atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas procesā,

| — | politiskiem un militāriem vadītājiem, kas iesaista vai izmanto bērnus bruņotos konfliktos, pārkāpjot attiecīgos starptautiskos tiesību aktus, |
| --- | --- |

—

politiskiem un militāriem vadītājiem, kas iesaista vai izmanto bērnus bruņotos konfliktos, pārkāpjot attiecīgos starptautiskos tiesību aktus,

| — | personām, kas nopietni pārkāpj starptautiskus tiesību aktus attiecībā uz bērniem bruņotu konfliktu situācijās, tostarp nogalina un sakropļo, veic seksuālu vardarbību, nolaupa un piespiedu kārtā pārvieto. |
| --- | --- |

—

personām, kas nopietni pārkāpj starptautiskus tiesību aktus attiecībā uz bērniem bruņotu konfliktu situācijās, tostarp nogalina un sakropļo, veic seksuālu vardarbību, nolaupa un piespiedu kārtā pārvieto.

Attiecīgās personas ir uzskaitītas šīs kopējās nostājas pielikumā.”

2. pants

Šī kopējā nostāja stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

3. pants

Šo kopējo nostāju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2006. gada 15. septembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

E. TUOMIOJA

---

(1)  OV L 152, 15.6.2005., 22. lpp.

1

(2)  OV L 314, 30.11.2005., 35. lpp.

2

(3)  OV L 193, 23.7.2005., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 84/2006 (OV L 14, 19.1.2006., 14. lpp.).

3

---

| 16.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/36

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA 2006/625/KĀDP

(2006. gada 15. septembris)

par aizliegumu pārdot vai piegādāt bruņojumu un ar to saistītas materiāldaļas, kā arī sniegt ar tiem saistītus pakalpojumus vienībām vai personām Libānā, kas uzlikts saskaņā ar ANO DP Rezolūciju 1701 (2006)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 15. pantu,

tā kā:

| (1) | Libānas valdība 2006. gada 7. augustā pieņēma lēmumu izvietot Libānas bruņotos spēkus Libānas dienvidos un vajadzības gadījumā lūgt palīdzību papildināt Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu spēkus Libānā (UNIFIL) ar papildspēkiem, lai veicinātu Libānas bruņoto spēku ieiešanu reģionā, kā arī no jauna paziņoja ieceri vajadzības gadījumā stiprināt Libānas bruņotos spēkus ar materiāldaļām, lai tie varētu veikt savus uzdevumus. |
| --- | --- |

(1)

Libānas valdība 2006. gada 7. augustā pieņēma lēmumu izvietot Libānas bruņotos spēkus Libānas dienvidos un vajadzības gadījumā lūgt palīdzību papildināt Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu spēkus Libānā (UNIFIL) ar papildspēkiem, lai veicinātu Libānas bruņoto spēku ieiešanu reģionā, kā arī no jauna paziņoja ieceri vajadzības gadījumā stiprināt Libānas bruņotos spēkus ar materiāldaļām, lai tie varētu veikt savus uzdevumus.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2006. gada 11. augustā ir pieņēmusi Rezolūciju Nr. 1701 (2006) (“ANO DPR 1701(2006)”), paužot gandarījumu par Libānas valdības lēmumu izvietot bruņotos spēkus Libānas dienvidos, kā arī Libānas valdības apņēmību nodrošināt pārvaldību visā Libānas teritorijā, izmantojot savus likumīgos bruņotos spēkus. Lai ļautu Libānas valdībai īstenot pilnīgu suverenitāti visā Libānas teritorijā, lai tajā bez Libānas valdības piekrišanas neatrastos ieroči un lai pārvaldību nodrošinātu tikai Libānas valdība, ar ANO DPR 1701(2006), inter alia, aizliedz jebkurai vienībai vai personai Libānā pārdot vai piegādāt bruņojumu un ar to saistītas visa veida materiāldaļas, kā arī sniegt tehniskas mācības vai palīdzību, kas saistīta ar bruņojuma un ar to saistītu materiāldaļu piegādi, ražošanu, uzturēšanu un lietošanu, ja vien to nav atļāvusi Libānas valdība vai UNIFIL to uzdevumu veikšanai. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2006. gada 11. augustā ir pieņēmusi Rezolūciju Nr. 1701 (2006) (“ANO DPR 1701(2006)”), paužot gandarījumu par Libānas valdības lēmumu izvietot bruņotos spēkus Libānas dienvidos, kā arī Libānas valdības apņēmību nodrošināt pārvaldību visā Libānas teritorijā, izmantojot savus likumīgos bruņotos spēkus. Lai ļautu Libānas valdībai īstenot pilnīgu suverenitāti visā Libānas teritorijā, lai tajā bez Libānas valdības piekrišanas neatrastos ieroči un lai pārvaldību nodrošinātu tikai Libānas valdība, ar ANO DPR 1701(2006), inter alia, aizliedz jebkurai vienībai vai personai Libānā pārdot vai piegādāt bruņojumu un ar to saistītas visa veida materiāldaļas, kā arī sniegt tehniskas mācības vai palīdzību, kas saistīta ar bruņojuma un ar to saistītu materiāldaļu piegādi, ražošanu, uzturēšanu un lietošanu, ja vien to nav atļāvusi Libānas valdība vai UNIFIL to uzdevumu veikšanai.

| (3) | Aizliegumam sniegt palīdzību, kas saistīta ar bruņojuma un ar to saistītu materiāldaļu pārdošanu vai piegādi, būtu arī jāaptver finansējums un finansiāla palīdzība. |
| --- | --- |

(3)

Aizliegumam sniegt palīdzību, kas saistīta ar bruņojuma un ar to saistītu materiāldaļu pārdošanu vai piegādi, būtu arī jāaptver finansējums un finansiāla palīdzība.

| (4) | Lai īstenotu dažus pasākumus, ir vajadzīga Kopienas rīcība, |
| --- | --- |

(4)

Lai īstenotu dažus pasākumus, ir vajadzīga Kopienas rīcība,

IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU.

1. pants

1.   Bruņojuma un ar to saistītu materiāldaļu, tostarp ieroču un munīcijas, militāru transportlīdzekļu un militāra ekipējuma, pusmilitāra ekipējuma un visa iepriekš minētā rezerves daļu tieša vai netieša pārdošana, piegāde, nodošana vienībai vai struktūrai Libānā, vai eksports uz Libānu, kuru īsteno dalībvalstu pilsoņi vai kuru veic no dalībvalstu teritorijas, vai kam izmanto kuģus, kuri kuģo ar to karogu, vai to lidmašīnas, ir aizliegta neatkarīgi no tā, vai to izcelsme ir dalībvalstu teritorijā.

2.   Ir aizliegts:

| a) | tieši vai netieši sniegt jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Libānā vai izmantošanai Libānā tehnisku palīdzību, starpnieku pakalpojumus un citus pakalpojumus saistībā ar militārām darbībām un visa veida bruņojuma un ar to saistītu materiāldaļu, tostarp ieroču un munīcijas, militāru transportlīdzekļu un militāra ekipējuma, pusmilitāra ekipējuma un visa iepriekš minētā rezerves daļu piegādi, ražošanu, uzturēšanu un lietošanu; |
| --- | --- |

a)

tieši vai netieši sniegt jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Libānā vai izmantošanai Libānā tehnisku palīdzību, starpnieku pakalpojumus un citus pakalpojumus saistībā ar militārām darbībām un visa veida bruņojuma un ar to saistītu materiāldaļu, tostarp ieroču un munīcijas, militāru transportlīdzekļu un militāra ekipējuma, pusmilitāra ekipējuma un visa iepriekš minētā rezerves daļu piegādi, ražošanu, uzturēšanu un lietošanu;

| b) | sniegt finansējumu vai finansiālu palīdzību, kas ir saistīta ar militārām darbībām, jo īpaši dotācijas, aizdevumus, un eksporta kredītapdrošināšanu, lai pārdotu, piegādātu, nodotu vai eksportētu bruņojumu vai ar to saistītas materiāldaļas, vai lai sniegtu tehnisku palīdzību, starpnieku pakalpojumus vai citus pakalpojumus tieši vai netieši jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Libānā vai lietošanai Libānā; |
| --- | --- |

b)

sniegt finansējumu vai finansiālu palīdzību, kas ir saistīta ar militārām darbībām, jo īpaši dotācijas, aizdevumus, un eksporta kredītapdrošināšanu, lai pārdotu, piegādātu, nodotu vai eksportētu bruņojumu vai ar to saistītas materiāldaļas, vai lai sniegtu tehnisku palīdzību, starpnieku pakalpojumus vai citus pakalpojumus tieši vai netieši jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Libānā vai lietošanai Libānā;

| c) | apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai sekas ir tieši vai netieši apiet a) vai b) punktā minēto aizliegumu. |
| --- | --- |

c)

apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai sekas ir tieši vai netieši apiet a) vai b) punktā minēto aizliegumu.

2. pants

1.   Kopējās nostājas 1. pantu nepiemēro bruņojuma vai ar to saistītu materiāldaļu pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam, vai tehniskas palīdzības, finansējuma un finansiālas palīdzības, starpnieku un citu pakalpojumu sniegšanai saistībā ar bruņojumu un ar to saistītām materiāldaļām, ja:

| a) | preces vai pakalpojumi netiek tieši vai netieši piegādāti bandām, kuru atbruņošana paredzēta ANO Drošības padomes Rezolūcijās 1559(2004) un 1680(2006), un |
| --- | --- |

a)

preces vai pakalpojumi netiek tieši vai netieši piegādāti bandām, kuru atbruņošana paredzēta ANO Drošības padomes Rezolūcijās 1559(2004) un 1680(2006), un

| b) | darījumu atļāvusi Libānas valdība vai UNIFIL, vai |
| --- | --- |

b)

darījumu atļāvusi Libānas valdība vai UNIFIL, vai

| c) | attiecīgās preces vai pakalpojumi paredzēti tam, lai tos lietotu UNIFIL, veicot savus uzdevumus, vai Libānas bruņotie spēki. |
| --- | --- |

c)

attiecīgās preces vai pakalpojumi paredzēti tam, lai tos lietotu UNIFIL, veicot savus uzdevumus, vai Libānas bruņotie spēki.

2.   Lai veiktu 1. punktā minēto bruņojuma vai ar to saistītu materiāldaļu pārdošanu, piegādi, nodošanu vai eksportu, vai tehniskas palīdzības, finansējuma un finansiālas palīdzības, starpnieku un citu pakalpojumu sniegšanu, vajadzīga dalībvalstu kompetento iestāžu atļauja.

3. pants

Šī kopējā nostāja stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo kopējo nostāju pārskata vēlākais 12 mēnešus pēc tās pieņemšanas un pēc tam ik pēc 12 mēnešiem, ņemot vērā Drošības padomes konstatējumus.

5. pants

Šo kopējo nostāju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2006. gada 15. septembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

E. TUOMIOJA

---