# Euroopa Liidu L 253/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 253 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide16. september 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 253

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide16. september 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1368/2006, 27. juuni 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1035/2001 Dissostichus spp. püügidokumentide kehtestamise kohta | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1369/2006, 15. september 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1370/2006, 15. september 2006, millega kehtestatakse erandid määrustest (EÜ) nr 800/1999 ja (EÜ) nr 1043/2005 seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena Liibanoni eksporditavate toodetega | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1371/2006, 15. september 2006, millega määratakse kindlaks madalaim müügihind või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 16. individuaalseks pakkumiskutseks | 11 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1372/2006, 15. september 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 16. individuaalseks pakkumiskutseks | 13 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1373/2006, 15. september 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus kontsentreeritud või jaoks määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 16. individuaalseks pakkumiskutseks | 15 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1374/2006, 15. september 2006, millega kehtestatakse või madalaim müügihind 48. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel | 16 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1375/2006, 15. september 2006, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. septembrist 2006 | 17 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1368/2006, 27. juuni 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1035/2001 Dissostichus spp. püügidokumentide kehtestamise kohta

Dissostichus

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1369/2006, 15. september 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1370/2006, 15. september 2006, millega kehtestatakse erandid määrustest (EÜ) nr 800/1999 ja (EÜ) nr 1043/2005 seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena Liibanoni eksporditavate toodetega

9

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1371/2006, 15. september 2006, millega määratakse kindlaks madalaim müügihind või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 16. individuaalseks pakkumiskutseks

11

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1372/2006, 15. september 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 16. individuaalseks pakkumiskutseks

13

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1373/2006, 15. september 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus kontsentreeritud või jaoks määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 16. individuaalseks pakkumiskutseks

15

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1374/2006, 15. september 2006, millega kehtestatakse või madalaim müügihind 48. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

16

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1375/2006, 15. september 2006, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. septembrist 2006

17

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 21. detsember 2005, mis kuulutab koondumise ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu toimimisega kokkusobivaks (Juhtum COMP/M.3696 – E.ON/MOL)
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 5593 all)

   (
  1
  ) | 20 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 21. detsember 2005, mis kuulutab koondumise ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu toimimisega kokkusobivaks (Juhtum COMP/M.3696 – E.ON/MOL)
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 5593 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 5593 all)

1

20

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu ühismeede 2006/623/ÜVJP, 15. september 2006, millega asutatakse ELi rühm Kosovos võimaliku rahvusvahelise tsiviilmissiooni ja selle koostisosana Euroopa Liidu eriesindaja ametikoha loomise ettevalmistamisele kaasaaitamiseks (ICMi/EUSRi ettevalmistusrühm) | 29 |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2006/624/ÜVJP, 15. september 2006, millega muudetakse nõukogu ühist seisukohta 2005/440/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid | 34 |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2006/625/ÜVJP, 15. september 2006, milles käsitletakse relvade ja nendega seotud materjalide müügi või tarnimise keeldu üksustele või üksikisikutele Liibanonis kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1701 (2006) | 36 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu ühismeede 2006/623/ÜVJP, 15. september 2006, millega asutatakse ELi rühm Kosovos võimaliku rahvusvahelise tsiviilmissiooni ja selle koostisosana Euroopa Liidu eriesindaja ametikoha loomise ettevalmistamisele kaasaaitamiseks (ICMi/EUSRi ettevalmistusrühm)

29

*

Nõukogu ühine seisukoht 2006/624/ÜVJP, 15. september 2006, millega muudetakse nõukogu ühist seisukohta 2005/440/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

34

*

Nõukogu ühine seisukoht 2006/625/ÜVJP, 15. september 2006, milles käsitletakse relvade ja nendega seotud materjalide müügi või tarnimise keeldu üksustele või üksikisikutele Liibanonis kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1701 (2006)

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 16.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1368/2006,

27. juuni 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1035/2001 Dissostichus spp. püügidokumentide kehtestamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1035/2001 Dissostichus spp. püügidokumentide kehtestamise kohta (2) rakendatakse püügidokumente, mille võttis 1999. aasta novembris toimunud kaheksateistkümnendal aastakoosolekul vastu Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon (edaspidi “CCAMLR”). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1035/2001 Dissostichus spp. püügidokumentide kehtestamise kohta (2) rakendatakse püügidokumente, mille võttis 1999. aasta novembris toimunud kaheksateistkümnendal aastakoosolekul vastu Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon (edaspidi “CCAMLR”).

| (2) | CCAMLR viis püügidokumentidesse ja nendega seotud resolutsiooni sisse mitmeid muudatusi, et parandada Dissostichus spp. lossimise, impordi, ekspordi, reekspordi ja ümberlaadimise kontrolli ning ühtlustada selle rakendamist. |
| --- | --- |

(2)

CCAMLR viis püügidokumentidesse ja nendega seotud resolutsiooni sisse mitmeid muudatusi, et parandada Dissostichus spp. lossimise, impordi, ekspordi, reekspordi ja ümberlaadimise kontrolli ning ühtlustada selle rakendamist.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1035/2001 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1035/2001 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1035/2001 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklisse 3 lisatakse järgmised punktid:
  “d)   import– püügi füüsiline paigutamine või sissetoomine riigi kontrolli all olevale mis tahes geograafilisele territooriumile, välja arvatud juhul, kui püük on lossitud või ümber laaditud punktides e ja f määratletud “lossimise” või “ümberlaadimise” tähenduses;
  e)   lossimine– püügi esmane ületoomine püütud või töödeldud kujul laevalt dokile või teisele laevale sadamas või vabakaubanduspiirkonnas, kus püügi on sertifitseerinud sadamariigi ametiasutus;
  f)   ümberlaadimine–






  — | püügi ületoomine püütud või töödeldud kujul laevalt teisele laevale või transpordivahendile ning kui selline ületoomine leiab aset sadamariigi kontrolli all oleval territooriumil, eesmärgiga see antud riigist välja viia; |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklisse 3 lisatakse järgmised punktid:

“d)   import– püügi füüsiline paigutamine või sissetoomine riigi kontrolli all olevale mis tahes geograafilisele territooriumile, välja arvatud juhul, kui püük on lossitud või ümber laaditud punktides e ja f määratletud “lossimise” või “ümberlaadimise” tähenduses;

e)   lossimine– püügi esmane ületoomine püütud või töödeldud kujul laevalt dokile või teisele laevale sadamas või vabakaubanduspiirkonnas, kus püügi on sertifitseerinud sadamariigi ametiasutus;

f)   ümberlaadimine–

—

püügi ületoomine püütud või töödeldud kujul laevalt teisele laevale või transpordivahendile ning kui selline ületoomine leiab aset sadamariigi kontrolli all oleval territooriumil, eesmärgiga see antud riigist välja viia;

| — | ajutine püügi lossimine maale või tehisrajatisele, et hõlbustada sellist ületoomist, kus püüki ei ole lossitud punkti e tähenduses; |
| --- | --- |

—

ajutine püügi lossimine maale või tehisrajatisele, et hõlbustada sellist ületoomist, kus püüki ei ole lossitud punkti e tähenduses;

g)   eksport– püügi mis tahes väljaviimine püütud või töödeldud kujul riigi kontrolli all olevalt territooriumilt või vabakaubanduspiirkonnast, kus püük lossitakse, või kui kõnealune riik või vabakaubanduspiirkond on tolliliidu liige, mis tahes kõnealuse tolliliidu teise liikmesriiki;

h)   reeksport– püügi mis tahes väljaviimine püütud või töödeldud kujul riigi kontrolli all olevalt territooriumilt, vabakaubanduspiirkonnast või tolliliidu mis tahes importivast liikmesriigist, välja arvatud juhul, kui asjaomane riik, vabakaubanduspiirkond või tolliliidu mis tahes liikmesriik on importimisel esimene riik, mille puhul väljaviimine on eksportimine punkti g tähenduses;

i)   sadamariik– riik, mis omab kontrolli teatava sadamapiirkonna või vabakaubanduspiirkonna üle lossimisel, ümberlaadimisel, importimisel, eksportimisel ja reeksportimisel ning kelle ametiasutus tegeleb lossimise ja ümberlaadimise sertifitseerimisega.”

| 2. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 4
  1.   Liikmesriigid, väljastades laevadele Dissostichus spp. püügilitsentse või -lubasid, nõuavad nende väljastamise tingimusena, et asjaomane laev tohib püügi lossida vaid riigis, mis on CCAMLR lepinguosaline või mis muul viisil kohaldab püügidokumente.
  2.   Liikmesriigid lisavad Dissostichus spp. püügilitsentsidele ja -lubadele CCAMLR lepinguosaliste ning nende riikide loetelu, kes on CCAMLRi sekretariaadile teatanud, et nad kohaldavad püügidokumente.
  3.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et nende lipu all sõitvatel laevadel, kellel on Dissostichus spp. püügiluba, oleks nõuetekohaselt täidetud püügidokument Dissostichus spp. igal lossimisel või ümberlaadimisel.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 4

1.   Liikmesriigid, väljastades laevadele Dissostichus spp. püügilitsentse või -lubasid, nõuavad nende väljastamise tingimusena, et asjaomane laev tohib püügi lossida vaid riigis, mis on CCAMLR lepinguosaline või mis muul viisil kohaldab püügidokumente.

2.   Liikmesriigid lisavad Dissostichus spp. püügilitsentsidele ja -lubadele CCAMLR lepinguosaliste ning nende riikide loetelu, kes on CCAMLRi sekretariaadile teatanud, et nad kohaldavad püügidokumente.

3.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et nende lipu all sõitvatel laevadel, kellel on Dissostichus spp. püügiluba, oleks nõuetekohaselt täidetud püügidokument Dissostichus spp. igal lossimisel või ümberlaadimisel.”

| 3. | Artikli 10 lõike 1 punktis b asendatakse esimene taane järgmisega:






  “— | allkirja ja templiga kinnituse, mille annab lossimissadama või vabakaubanduspiirkonna ametiisik, kes tegutseb kas sadamariigi tolli- või kalandusasutuste juhtimisel ja kes on pädev Dissostichus spp. püügidokumente kinnitama ning”. |
| --- | --- | --- |

3.

Artikli 10 lõike 1 punktis b asendatakse esimene taane järgmisega:

“—

allkirja ja templiga kinnituse, mille annab lossimissadama või vabakaubanduspiirkonna ametiisik, kes tegutseb kas sadamariigi tolli- või kalandusasutuste juhtimisel ja kes on pädev Dissostichus spp. püügidokumente kinnitama ning”.

| 4. | Artikli 12 lõikes 1 asendatakse esimene taane järgmisega:






  “— | allkirja ja templiga kinnituse, mille annab lossimissadama või vabakaubanduspiirkonna ametiisik, kes tegutseb kas sadamariigi tolli- või kalandusasutuste juhtimisel ja kes on pädev Dissostichus spp. püügidokumente kinnitama ning”. |
| --- | --- | --- |

4.

Artikli 12 lõikes 1 asendatakse esimene taane järgmisega:

“—

allkirja ja templiga kinnituse, mille annab lossimissadama või vabakaubanduspiirkonna ametiisik, kes tegutseb kas sadamariigi tolli- või kalandusasutuste juhtimisel ja kes on pädev Dissostichus spp. püügidokumente kinnitama ning”.

| 5. | Artikkel 22 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 22
  Liikmesriigid esitavad iga aasta 15. märtsiks, 15. juuniks, 15. septembriks ja 15. detsembriks komisjonile kokkuvõtva loetelu püügidokumentidest, mis on nende territooriumil väljastatud või mis on nende territooriumile laekunud seoses lossimiste, impordi, ekspordi, reekspordi ning ümberlaadimistega, ning mis sisaldab järgmisi andmeid: dokumendi identifitseerimisnumber; lossimise, impordi, ekspordi, reekspordi või ümberlaadimise kuupäev; lossimiskaal, imporditava, eksporditava, reeksporditava või ümberlaaditava koguse kaal; lähte- ja sihtkoht.” |
| --- | --- |

5.

Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 22

Liikmesriigid esitavad iga aasta 15. märtsiks, 15. juuniks, 15. septembriks ja 15. detsembriks komisjonile kokkuvõtva loetelu püügidokumentidest, mis on nende territooriumil väljastatud või mis on nende territooriumile laekunud seoses lossimiste, impordi, ekspordi, reekspordi ning ümberlaadimistega, ning mis sisaldab järgmisi andmeid: dokumendi identifitseerimisnumber; lossimise, impordi, ekspordi, reekspordi või ümberlaadimise kuupäev; lossimiskaal, imporditava, eksporditava, reeksporditava või ümberlaaditava koguse kaal; lähte- ja sihtkoht.”

| 6. | I, II ja III lisa asendatakse käesoleva määruse I, II ja III lisaga. |
| --- | --- |

6.

I, II ja III lisa asendatakse käesoleva määruse I, II ja III lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 27. juuni 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

J. PRÖLL

---

(1)  ELT C 304 E, 1.12.2005, lk 18.

1

(2)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 669/2003 (ELT L 97, 15.4.2003, lk 1).

2

---

LISA

I LISA

DISSOSTICHUS'e PÜÜGIDOKUMENT NING DISSOSTICHUS'e REEKSPORDIDOKUMENT

Püügidokumendil ning reekspordidokumendil on järgmine teave:

| 1. | Täpne identifitseerimisnumber, mis koosneb:






  i) | neljakohalisest numbrist, mille esimesed kaks kohta on Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) riigikood, millele järgnevad kaks kohta näitavad dokumendi väljaandmise aastat; |
| --- | --- | --- |

1.

Täpne identifitseerimisnumber, mis koosneb:

i)

neljakohalisest numbrist, mille esimesed kaks kohta on Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) riigikood, millele järgnevad kaks kohta näitavad dokumendi väljaandmise aastat;

| ii) | kolmekohalisest järjenumbrist (esimene number on 001), mis näitab püügidokumendi vormide väljaandmise järjekorda. |
| --- | --- |

ii)

kolmekohalisest järjenumbrist (esimene number on 001), mis näitab püügidokumendi vormide väljaandmise järjekorda.

| 2. | Järgmine teave:






  i) | püügidokumendi väljaandnud asutuse nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber; |
| --- | --- | --- |

2.

Järgmine teave:

i)

püügidokumendi väljaandnud asutuse nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber;

| ii) | laeva nimi, kodusadam, riiklik registrinumber ja kutsung ning vajaduse korral IMO/Lloyd’si registrinumber; |
| --- | --- |

ii)

laeva nimi, kodusadam, riiklik registrinumber ja kutsung ning vajaduse korral IMO/Lloyd’si registrinumber;

| iii) | laevale välja antud vastava litsentsi või loa number; |
| --- | --- |

iii)

laevale välja antud vastava litsentsi või loa number;

| iv) | lossitud või ümberlaaditud Dissostichus'e iga liigi kaal toote tüübi kaupa; ja






  a) | CCAMLRi statistilise allpiirkonna või rajooni kaupa, kui see on püütud konventsioonialal; ja/või |
| --- | --- | --- |

iv)

lossitud või ümberlaaditud Dissostichus'e iga liigi kaal toote tüübi kaupa; ja

a)

CCAMLRi statistilise allpiirkonna või rajooni kaupa, kui see on püütud konventsioonialal; ja/või

| b) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) statistilise piirkonna, allpiirkonna või rajooni kaupa, kui see on püütud väljaspool konventsiooniala; |
| --- | --- |

b)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) statistilise piirkonna, allpiirkonna või rajooni kaupa, kui see on püütud väljaspool konventsiooniala;

| v) | mis kuupäevast kuupäevani püük toimus; |
| --- | --- |

v)

mis kuupäevast kuupäevani püük toimus;

| vi) | lossimise korral kuupäev ja sadam, kus püük lossiti; ümberlaadimise korral kuupäev ja laeva nimi, lipp ja riiklik registreerimisnumber (ühenduse laevade puhul vastavalt 30. septembri 1998. aasta komisjoni määrusele (EÜ) nr 2090/98 ühenduse kalalaevade registri kohta antud laevastikuregistri sisenumber); |
| --- | --- |

vi)

lossimise korral kuupäev ja sadam, kus püük lossiti; ümberlaadimise korral kuupäev ja laeva nimi, lipp ja riiklik registreerimisnumber (ühenduse laevade puhul vastavalt 30. septembri 1998. aasta komisjoni määrusele (EÜ) nr 2090/98 ühenduse kalalaevade registri kohta antud laevastikuregistri sisenumber);

| vii) | püügi vastuvõtja või vastuvõtjate nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ning iga vastuvõetud liigi kogus ja toote tüüp; ja |
| --- | --- |

vii)

püügi vastuvõtja või vastuvõtjate nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ning iga vastuvõetud liigi kogus ja toote tüüp; ja

| viii) | Dissostichus'e püügidokumendi ekspordi lahtris ja Dissostichus'e püügidokumendi reekspordi lahtris järgmine transporti puudutav teave:






  1. | meritsi:






  — | konteineri (konteinerite) number (numbrid), või enam kui ühe konteineri puhul lisatakse konteinerite numbrite allkirja ja templiga loetelu kinnitamiseks ametiasutusele, kes kinnitab Dissostichus'e püügidokumente ja Dissostichus'e reekspordidokumente; või |
| --- | --- | --- | --- |

viii)

Dissostichus'e püügidokumendi ekspordi lahtris ja Dissostichus'e püügidokumendi reekspordi lahtris järgmine transporti puudutav teave:

1.

meritsi:

—

konteineri (konteinerite) number (numbrid), või enam kui ühe konteineri puhul lisatakse konteinerite numbrite allkirja ja templiga loetelu kinnitamiseks ametiasutusele, kes kinnitab Dissostichus'e püügidokumente ja Dissostichus'e reekspordidokumente; või

| — | laeva nimi; ning |
| --- | --- |

—

laeva nimi; ning

| — | lastikirja number, väljaandmise kuupäev ja koht); |
| --- | --- |

—

lastikirja number, väljaandmise kuupäev ja koht);

| 2. | õhuteed pidi:






  — | lennunumber, lennuveokirja number, väljaandmise koht ja kuupäev; |
| --- | --- | --- |

2.

õhuteed pidi:

—

lennunumber, lennuveokirja number, väljaandmise koht ja kuupäev;

| 3. | muude vahenditega (maismaatransport):






  — | veoki registreerimisnumber ja riikkondsus; |
| --- | --- | --- |

3.

muude vahenditega (maismaatransport):

—

veoki registreerimisnumber ja riikkondsus;

| — | raudteetranspordi number; ja |
| --- | --- |

—

raudteetranspordi number; ja

| — | väljaandmise kuupäev ja koht. |
| --- | --- |

—

väljaandmise kuupäev ja koht.

II LISA

Image

Image

III LISA

Image

---

| 16.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1369/2006,

15. september 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 15. septembri 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 76,9 |
| 096 | 41,9 |
| 999 | 59,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 90,1 |
| 999 | 90,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 96,6 |
| 999 | 96,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 61,4 |
| 524 | 55,9 |
| 528 | 50,6 |
| 999 | 56,0 |
| 0806 10 10 | 052 | 75,2 |
| 220 | 32,1 |
| 624 | 104,9 |
| 999 | 70,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 91,0 |
| 400 | 92,1 |
| 508 | 88,7 |
| 512 | 92,2 |
| 720 | 82,6 |
| 800 | 164,0 |
| 804 | 99,1 |
| 999 | 101,4 |
| 0808 20 50 | 052 | 114,6 |
| 388 | 84,4 |
| 999 | 99,5 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 122,6 |
| 999 | 122,6 |
| 0809 40 05 | 052 | 86,8 |
| 066 | 39,8 |
| 098 | 33,4 |
| 624 | 128,2 |
| 999 | 72,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

76,9

096

41,9

999

59,4

0707 00 05

052

90,1

999

90,1

0709 90 70

052

96,6

999

96,6

0805 50 10

388

61,4

524

55,9

528

50,6

999

56,0

0806 10 10

052

75,2

220

32,1

624

104,9

999

70,7

0808 10 80

388

91,0

400

92,1

508

88,7

512

92,2

720

82,6

800

164,0

804

99,1

999

101,4

0808 20 50

052

114,6

388

84,4

999

99,5

0809 30 10, 0809 30 90

052

122,6

999

122,6

0809 40 05

052

86,8

066

39,8

098

33,4

624

128,2

999

72,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 16.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1370/2006,

15. september 2006,

millega kehtestatakse erandid määrustest (EÜ) nr 800/1999 ja (EÜ) nr 1043/2005 seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena Liibanoni eksporditavate toodetega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 3448/93, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord, (1) eriti selle artikli 8 lõike 3 esimest lõiku ja artiklit 20,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2771/75 munaturu ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 3 lõiget 2, artikli 8 lõiget 13 ja artiklit 15, ning muude määruste vastavaid artikleid, mis käsitlevad põllumajandussaaduste ja -toodete ühist turukorraldust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste süsteemi eeskirjad on sätestatud komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruses (EÜ) nr 800/1999, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad, (3) ja komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega. (4) |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste süsteemi eeskirjad on sätestatud komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruses (EÜ) nr 800/1999, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad, (3) ja komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega. (4)

| (2) | Liibanonis valitsevad erakorralised asjaolud on tõsiselt kahjustanud teatavate eksportijate majanduslikke huve ning seeläbi tekkinud olukord on halvendanud määrustega (EÜ) nr 800/1999 ja (EÜ) nr 1043/2005 ette nähtud ekspordivõimalusi. |
| --- | --- |

(2)

Liibanonis valitsevad erakorralised asjaolud on tõsiselt kahjustanud teatavate eksportijate majanduslikke huve ning seeläbi tekkinud olukord on halvendanud määrustega (EÜ) nr 800/1999 ja (EÜ) nr 1043/2005 ette nähtud ekspordivõimalusi.

| (3) | Seetõttu tuleks nende negatiivsete mõjude vähendamiseks võtta erimeetmed ja pikendada määrustes (EÜ) nr 800/1999 ja (EÜ) nr 1043/2005 kehtestatud konkreetseid tähtaegu, et oleks võimalik lõpule viia eelmainitud olukorrast häiritud eksporditoimingud. Eeskätt tuleks pikendada määrusega (EÜ) nr 800/1999 kehtestatud ühenduse tolliterritooriumilt lahkumise tähtaega, et ekspordiga seotud tolliformaalsused täitnud või asjaomased kaubad tollikontrolli esitanud ettevõtjate suhtes saaks rakendada paindlikumat korda. Samamoodi tuleks teatavatel juhtudel pikendada määruses (EÜ) nr 1043/2005 sätestatud toetussertifikaatide kehtivusaega. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks nende negatiivsete mõjude vähendamiseks võtta erimeetmed ja pikendada määrustes (EÜ) nr 800/1999 ja (EÜ) nr 1043/2005 kehtestatud konkreetseid tähtaegu, et oleks võimalik lõpule viia eelmainitud olukorrast häiritud eksporditoimingud. Eeskätt tuleks pikendada määrusega (EÜ) nr 800/1999 kehtestatud ühenduse tolliterritooriumilt lahkumise tähtaega, et ekspordiga seotud tolliformaalsused täitnud või asjaomased kaubad tollikontrolli esitanud ettevõtjate suhtes saaks rakendada paindlikumat korda. Samamoodi tuleks teatavatel juhtudel pikendada määruses (EÜ) nr 1043/2005 sätestatud toetussertifikaatide kehtivusaega.

| (4) | Need erandid kehtivad vaid ettevõtjatele, kes suudavad tõestada, eelkõige ekspordidokumentide või dokumentide põhjal, millele osutatakse nõukogu 21. detsembri 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 4045/89 (Euroopa Põllumajanduse Arengu- ja Tagatisfondi tagatisrahastu rahastamissüsteemi kuuluvate toimingute kontrollimise kohta liikmesriikide poolt ning direktiivi 77/435/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (5) artikli 1 lõikes 2, ilma et see piiraks nimetatud määruse muude sätete kohaldamist, et nad ei saanud konkreetse ajavahemiku jooksul oma kaupu eksportida eelkirjeldatud asjaolude tõttu. |
| --- | --- |

(4)

Need erandid kehtivad vaid ettevõtjatele, kes suudavad tõestada, eelkõige ekspordidokumentide või dokumentide põhjal, millele osutatakse nõukogu 21. detsembri 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 4045/89 (Euroopa Põllumajanduse Arengu- ja Tagatisfondi tagatisrahastu rahastamissüsteemi kuuluvate toimingute kontrollimise kohta liikmesriikide poolt ning direktiivi 77/435/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (5) artikli 1 lõikes 2, ilma et see piiraks nimetatud määruse muude sätete kohaldamist, et nad ei saanud konkreetse ajavahemiku jooksul oma kaupu eksportida eelkirjeldatud asjaolude tõttu.

| (5) | Et aidata kõiki ettevõtjaid, kelle tegevust võib häirida Liibanonis valitsev erakorraline olukord, kohaldatakse käesolevat määrust alates 1. juulist 2006. |
| --- | --- |

(5)

Et aidata kõiki ettevõtjaid, kelle tegevust võib häirida Liibanonis valitsev erakorraline olukord, kohaldatakse käesolevat määrust alates 1. juulist 2006.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE

Artikkel 1

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 39 lõike 2 esimesest lõigust pikendatakse nimetatud määruse alusel väljastatud toetussertifikaate, mille kehtivusaeg lõpeb 31. juulil 2006 või 31. augustil 2006, valdaja taotlusel 30. septembrini 2006 kasutamata jäänud eksporditoetussumma mahus.

Juhul kui rakendatakse toetusemäära eelkinnitamise süsteemi, kohaldatakse toetussertifikaadi pikendatud kehtivusajal eksporditavatele kaupadele eelkinnituse taotluse esitamispäeval kehtivat määra.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 7 lõikest 1 ja artikli 34 lõikest 1 pikendatakse eksportija taotlusel ühenduse tolliterritooriumilt lahkumise 60päevast tähtaega 150 päevani kaupade osas, mille ekspordiga seotud tolliformaalsused täideti hiljemalt 20. juuliks 2006.

3.   10protsendilist ja 15protsendilist juurdearvestust, millele osutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 25 lõikes 1 ja artikli 35 lõike 1 teises lõigus, ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikliga 46 ette nähtud erandi alusel eksporditehingutele, mis toimusid hiljemalt 20. juulil 2006, ega sellistele eksporditehingutele, mis toimusid hiljemalt 20. juulil 2006 taotletud litsentside alusel.

Kui eksporditoetuse saamise õigust tõendav litsents on kaotatud Liibanonis valitseva erakorralise olukorra tõttu, ei kohaldata määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 51 lõike 1 punktis a ette nähtud sanktsioone.

Artikkel 2

Artiklit 1 kohaldatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavatele põllumajandussaadustele ja -toodetele, millele viidatakse määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 1 lõikes 1, kui asjaomane eksportija esitab pädevale asutusele rahuldavad tõendid selle kohta, et tema kaubad olid ette nähtud Liibanoni eksportimiseks.

Pädev asutus annab hinnangu eeskätt ekspordideklaratsioonile või määruse (EMÜ) nr 4045/89 artikli 1 lõikes 2 osutatud äridokumentidele tuginedes.

Artikkel 3

Liikmesriigid teatavad komisjonile 31. jaanuariks 2007 summad, mille osas pikendati 31. juulil 2006 ja 31. augustil 2006 kehtivuse kaotavaid toetussertifikaate, nagu ette nähtud artikli 1 lõikes 1.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2580/2000 (EÜT L 298, 25.11.2000, lk 5).

1

(2)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 49. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 679/2006 (ELT L 119, 4.5.2006, lk 1).

2

(3)  EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 671/2004 (ELT L 105, 14.4.2004, lk 5).

3

(4)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 544/2006 (ELT L 94, 1.4.2006, lk 24).

4

(5)  EÜT L 388, 30.12.1989, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2154/2002 (EÜT L 328, 5.12.2002, lk 4).

5

---

| 16.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1371/2006,

15. september 2006,

millega määratakse kindlaks madalaim müügihind või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 16. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata.

| (2) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 16. individuaalseks pakkumiskutseks määratakse kindlaks kõnealuse määruse artiklis 25 osutatud madalaim müügihind või sekkumisvarude puhul ning artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

---

LISA

Madalaim müügihind või puhul ning töötlemistagatise suurus määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 16. individuaalseks pakkumiskutseks

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Valem | A | B |
| Kasutusviis | Märgistusainetega | Märgistusaineteta | Märgistusainetega | Märgistusaineteta |
| Madalaim müügihind | Või ≥ 82 % | Töötlemata | 206 | 210 | — | — |
| Kontsentreeritud | 204,1 | — | — | — |
| Töötlemistagatis | Töötlemata | 45 | 45 | — | — |
| Kontsentreeritud | 45 | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Valem

A

B

Kasutusviis

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Madalaim müügihind

Või ≥ 82 %

Töötlemata

206

210

—

—

Kontsentreeritud

204,1

—

—

—

Töötlemistagatis

Töötlemata

45

45

—

—

Kontsentreeritud

45

—

—

—

---

| 16.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1372/2006,

15. september 2006,

millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 16. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata.

| (2) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 16. individuaalseks pakkumiskutseks määratakse kindlaks kõnealuse määruse artiklis 25 osutatud suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks ning artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

---

LISA

Suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks ning töötlemistagatise suurus määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 16. individuaalseks pakkumiskutseks

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Valem | A | B |
| Kasutusviis | Märgistusainetega | Märgistusaineteta | Märgistusainetega | Märgistusaineteta |
| Suurim toetus | Või ≥ 82 % | 18,5 | 15 | — | 15 |
| Või < 82 % | — | 14,63 | — | — |
| Kontsentreeritud või | 22 | 18,5 | 22 | 18,5 |
| Koor | — | — | 10 | 6,3 |
| Töötlemistagatis | Või | 20 | — | — | — |
| Kontsentreeritud või | 24 | — | 24 | — |
| Koor | — | — | 11 | — |

(EUR/100 kg)

Valem

A

B

Kasutusviis

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Suurim toetus

Või ≥ 82 %

18,5

15

—

15

Või < 82 %

—

14,63

—

—

Kontsentreeritud või

22

18,5

22

18,5

Koor

—

—

10

6,3

Töötlemistagatis

Või

20

—

—

—

Kontsentreeritud või

24

—

24

—

Koor

—

—

11

—

---

| 16.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1373/2006,

15. september 2006,

millega määratakse kindlaks suurim toetus kontsentreeritud või jaoks määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 16. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2005 millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) artiklile 47 kuulutavad sekkumisametid välja alalise pakkumismenetluse toetuse andmiseks kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 54 on sätestatud, et iga konkreetse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse suurim toetus kontsentreeritud või jaoks, mille minimaalne rasvasisaldus on 96 %. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2005 millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) artiklile 47 kuulutavad sekkumisametid välja alalise pakkumismenetluse toetuse andmiseks kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 54 on sätestatud, et iga konkreetse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse suurim toetus kontsentreeritud või jaoks, mille minimaalne rasvasisaldus on 96 %.

| (2) | Esitada tuleb määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 53 lõikes 4 sätestatud lõppkasutustagatis, et tagada kontsentreeritud või üleminek jaekaubandusse. |
| --- | --- |

(2)

Esitada tuleb määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 53 lõikes 4 sätestatud lõppkasutustagatis, et tagada kontsentreeritud või üleminek jaekaubandusse.

| (3) | Saadud pakkumisi silmas pidades tuleks suurim toetus kinnitada asjakohasel tasemel ja määrata vastavalt sellele kindlaks lõppkasutustagatis. |
| --- | --- |

(3)

Saadud pakkumisi silmas pidades tuleks suurim toetus kinnitada asjakohasel tasemel ja määrata vastavalt sellele kindlaks lõppkasutustagatis.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 16. individuaalse pakkumiskutse puhul kinnitatakse kõnealuse määruse artikli 47 lõikes 1 osutatud kontsentreeritud või jaoks, mille minimaalne rasvasisaldus on 96 %, suurimaks toetuseks 19,8 eurot/100 kg.

Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 53 lõikes 4 sätestatud lõppkasutustagatiseks kinnitatakse 22 eurot/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

---

| 16.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1374/2006,

15. september 2006,

millega kehtestatakse või madalaim müügihind 48. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1913/2005 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad või- ja kooreturul sekkumise osas) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat võid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad või- ja kooreturul sekkumise osas) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat võid.

| (2) | Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta.

| (3) | Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind. |
| --- | --- |

(3)

Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2771/1999 kohase 48. individuaalse pakkumise kutse puhul, mille alusel tehtavate pakkumiste esitamise tähtaeg oli 12. september 2006, kehtestatakse või madalaimaks müügihinnaks 235,00 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1802/2005 (ELT L 290, 4.11.2005, lk 3).

2

---

| 16.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1375/2006,

15. september 2006,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. septembrist 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas.

| (4) | Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni.

| (5) | Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi. |
| --- | --- |

(5)

Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse käesoleva määruse I lisas kindlaks II lisas esitatud informatsiooni alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1110/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 12).

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. septembrist 2006

| CN-kood | Kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme nisu seeme | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rukis | 9,94 |
| 1005 10 90 | Mais, külviks, v.a hübriidmais | 44,07 |
| 1005 90 00 | Mais, v.a külviks (2) | 44,07 |
| 1007 00 90 | Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme | 14,93 |

CN-kood

Kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme nisu seeme

0,00

ex 1001 90 99

Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks

0,00

1002 00 00

Rukis

9,94

1005 10 90

Mais, külviks, v.a hübriidmais

44,07

1005 90 00

Mais, v.a külviks (2)

44,07

1007 00 90

Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme

14,93

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõige 4), võib importija taotleda imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või |
| --- | --- |

—

3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või

| — | 2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda ühtset imporditollimaksu vähendamist 24 EUR/t kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

Imporditollimaksude arvutamisel kasutatavad tegurid

(31.8.2006–14.9.2006)

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:











  Börsinoteering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures) | HRS2 | YC3 | HAD2 | keskmine kvaliteet (1) | madal kvaliteet (2) | US oder 2 |
| Noteering (EUR/t) | 145,41 (3) | 73,94 | 161,96 | 151,96 | 131,96 | 116,18 |
| Lahe lisatasu (EUR/t) | — | 18,84 | — | | | — |
| Suure järvistu lisatasu (EUR/t) | 13,68 | — | — | | | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Börsinoteering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures)

HRS2

YC3

HAD2

keskmine kvaliteet (1)

madal kvaliteet (2)

US oder 2

Noteering (EUR/t)

145,41 (3)

73,94

161,96

151,96

131,96

116,18

Lahe lisatasu (EUR/t)

—

18,84

—

—

Suure järvistu lisatasu (EUR/t)

13,68

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:
  Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 25,17 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 30,92 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 25,17 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 30,92 EUR/t.

| 3. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negatiivne lisatasu 10 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Negatiivne lisatasu 30 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Positiivne lisatasu 14 EUR/t kohta inkorporeeritud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 16.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/20

---

KOMISJONI OTSUS,

21. detsember 2005,

mis kuulutab koondumise ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu toimimisega kokkusobivaks

(Juhtum COMP/M.3696 – E.ON/MOL)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 5593 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/622/EÜ)

Komisjon võttis 21. detsembril 2005 vastu otsuse ühinemist käsitlevas juhtumis vastavalt nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (1) ja eriti selle määruse artikli 8 lõikele 2. Otsuse mittekonfidentsiaalne versioon on kättesaadav juhtumi autentses keeles ja komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi veebilehel aadressil http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   SISUKORD

| (1) | Käesolev juhtum käsitleb olukorda, kus ettevõtja E.ON (Saksamaa) omandab Ungari integreeritud nafta- ja gaasiettevõtja MOL kaks tütarettevõtjat, kes tegelevad gaasi hulgimüügi, turustamise ja ladustamisega ning gaasiga kauplemisega. Lisaks saab ettevõtja MOL seoses oma gaasi edastava tütarettevõtjaga kaheks aastaks müügioptsiooni ettevõtja E.ON suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Käesolev juhtum käsitleb olukorda, kus ettevõtja E.ON (Saksamaa) omandab Ungari integreeritud nafta- ja gaasiettevõtja MOL kaks tütarettevõtjat, kes tegelevad gaasi hulgimüügi, turustamise ja ladustamisega ning gaasiga kauplemisega. Lisaks saab ettevõtja MOL seoses oma gaasi edastava tütarettevõtjaga kaheks aastaks müügioptsiooni ettevõtja E.ON suhtes.

| (2) | Ettevõtjal MOL on Ungaris juba enne tehingu toimumist peaaegu ainukontroll gaasivarudele ja gaasi infrastruktuurile juurdepääsu üle. Ettevõtjale MOL kuuluvad gaasi ülekandevõrk, kõik Ungari gaasi ladustamisrajatised ja tal on peaaegu monopoolne seisund gaasi hulgimüügiturgudel. Ettevõtjal MOL on juba praegu kontrollpositsioon juurdepääsul gaasivarudele (nii impordiks kui ka omamaiseks toodanguks) ja gaasi infrastruktuurile. Selle eelispositsiooni saab nüüd E.ON. |
| --- | --- |

(2)

Ettevõtjal MOL on Ungaris juba enne tehingu toimumist peaaegu ainukontroll gaasivarudele ja gaasi infrastruktuurile juurdepääsu üle. Ettevõtjale MOL kuuluvad gaasi ülekandevõrk, kõik Ungari gaasi ladustamisrajatised ja tal on peaaegu monopoolne seisund gaasi hulgimüügiturgudel. Ettevõtjal MOL on juba praegu kontrollpositsioon juurdepääsul gaasivarudele (nii impordiks kui ka omamaiseks toodanguks) ja gaasi infrastruktuurile. Selle eelispositsiooni saab nüüd E.ON.

| (3) | Kavandatav tehing muudaks ettevõtja E.ON seisundit, kellel on praegu erinevalt ettevõtjast MOL tugev positsioon Ungari gaasi ja elektrienergia jaemüügiturul. Kõnealune tehing looks Ungaris mööda gaasi ja elektrienergia tarneketti vertikaalselt integreeritud üksuse, välja jääksid vaid gaasi edastamise ja tootmisega seotud ettevõtjad, kes kuuluvad ettevõtjale MOL. |
| --- | --- |

(3)

Kavandatav tehing muudaks ettevõtja E.ON seisundit, kellel on praegu erinevalt ettevõtjast MOL tugev positsioon Ungari gaasi ja elektrienergia jaemüügiturul. Kõnealune tehing looks Ungaris mööda gaasi ja elektrienergia tarneketti vertikaalselt integreeritud üksuse, välja jääksid vaid gaasi edastamise ja tootmisega seotud ettevõtjad, kes kuuluvad ettevõtjale MOL.

| (4) | Komisjoni korraldatud turu-uuring näitas, et uue üksuse peaaegu monopoolse kontrolli tõttu Ungari gaasivarude (peamiselt Vene päritolu) üle ja tema vertikaalse integreerituse tõttu gaasi- ja elektriturul võib tehing kaasa tuua tõsise ohu, et konkurentidele suletakse järgnevad gaasi- ja elektriturud. Nagu mainitud, siis erinevalt ettevõtjast MOL on E.ON tegev järgneval gaasi hulgimüügiturul, gaasi ja elektrienergia jaemüügis ning jaotamises (kontrollides kuuest piirkondlikust gaasi jaotusettevõtjast kahte ja kuuest piirkondlikust elektrienergia jaotusettevõtjast kolme) ja elektrienergia tootmises. Seega muudaks see tehing uue üksuse stiimuleid järgnevatel turgudel olevate konkurentide suhtes. Uuel üksusel oleks nii võime kui ka stiimul diskrimineerida oma konkurente nii gaasi- kui ka elektrisektori järgnevatel turgudel. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni korraldatud turu-uuring näitas, et uue üksuse peaaegu monopoolse kontrolli tõttu Ungari gaasivarude (peamiselt Vene päritolu) üle ja tema vertikaalse integreerituse tõttu gaasi- ja elektriturul võib tehing kaasa tuua tõsise ohu, et konkurentidele suletakse järgnevad gaasi- ja elektriturud. Nagu mainitud, siis erinevalt ettevõtjast MOL on E.ON tegev järgneval gaasi hulgimüügiturul, gaasi ja elektrienergia jaemüügis ning jaotamises (kontrollides kuuest piirkondlikust gaasi jaotusettevõtjast kahte ja kuuest piirkondlikust elektrienergia jaotusettevõtjast kolme) ja elektrienergia tootmises. Seega muudaks see tehing uue üksuse stiimuleid järgnevatel turgudel olevate konkurentide suhtes. Uuel üksusel oleks nii võime kui ka stiimul diskrimineerida oma konkurente nii gaasi- kui ka elektrisektori järgnevatel turgudel.

| (5) | 20. oktoobril 2005 esitas E.ON võetud kohustused, et kõrvaldada käesolevas menetluses tuvastatud konkurentsiprobleemid. 16. novembril 2005 esitas E.ON muudetud kohustused. 8. detsembril 2005 esitati lõplikud kohustused. Komisjon tunnistab, et need esitatud kohustused, mida on pärast turu-uuringu läbiviimist märkimisväärselt täiustatud võrreldes esialgse pakkumisega, lükkavad ümber kolmandate poolte kahtluse, mis puudutab vajadust kindlustada gaasi piisav likviidsus Ungari gaasi hulgimüügiturul sellise hinnaga ja niisugustel tingimustel, mis lubaksid kolmandatel pooltel tulemuslikult konkureerida uue üksusega Ungari järgnevatel gaasi- ja elektriturgudel. |
| --- | --- |

(5)

20. oktoobril 2005 esitas E.ON võetud kohustused, et kõrvaldada käesolevas menetluses tuvastatud konkurentsiprobleemid. 16. novembril 2005 esitas E.ON muudetud kohustused. 8. detsembril 2005 esitati lõplikud kohustused. Komisjon tunnistab, et need esitatud kohustused, mida on pärast turu-uuringu läbiviimist märkimisväärselt täiustatud võrreldes esialgse pakkumisega, lükkavad ümber kolmandate poolte kahtluse, mis puudutab vajadust kindlustada gaasi piisav likviidsus Ungari gaasi hulgimüügiturul sellise hinnaga ja niisugustel tingimustel, mis lubaksid kolmandatel pooltel tulemuslikult konkureerida uue üksusega Ungari järgnevatel gaasi- ja elektriturgudel.

| (6) | Seepärast tehakse ettepanek võtta vastu heakskiitmisotsus, mis sisaldab ühinemismääruse artikli 8 lõikest 2 tulenevaid tingimusi ja kohustusi. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tehakse ettepanek võtta vastu heakskiitmisotsus, mis sisaldab ühinemismääruse artikli 8 lõikest 2 tulenevaid tingimusi ja kohustusi.

II.   SELETUSKIRI

A.   OSAPOOLED

| (7) | E.ON Ruhrgas International AG (edaspidi “E.ON”) kuulub eraomandis olevasse energiakontserni, kes tegeleb eelkõige elektrienergia ja gaasi tarnimisega. |
| --- | --- |

(7)

E.ON Ruhrgas International AG (edaspidi “E.ON”) kuulub eraomandis olevasse energiakontserni, kes tegeleb eelkõige elektrienergia ja gaasi tarnimisega.

| (8) | MOL Hungarian Oil and Gas (edaspidi “MOL”, Ungari) on integreeritud nafta- ja gaasikontsern, kes tegutseb peamiselt Ungari maagaasi, nafta-, kütuste ja kemikaalide turgudel. Ta on Budapesti väärtpaberibörsil noteeritud riigiettevõte. Ungari riik omab 12 % aktsiakapitalist, millele lisandub nn kuldne aktsia. |
| --- | --- |

(8)

MOL Hungarian Oil and Gas (edaspidi “MOL”, Ungari) on integreeritud nafta- ja gaasikontsern, kes tegutseb peamiselt Ungari maagaasi, nafta-, kütuste ja kemikaalide turgudel. Ta on Budapesti väärtpaberibörsil noteeritud riigiettevõte. Ungari riik omab 12 % aktsiakapitalist, millele lisandub nn kuldne aktsia.

B.   TOIMING

| (9) | Käesolev juhtum käsitleb koondumist, mille käigus omandab E.ON kontrolli MOL Földgázellátó Rt. (edaspidi “MOL WMT”) ja MOL Földgáztároló Rt. (edaspidi “MOL Storage”) üle. E.ON omandab ka ettevõtja MOL osaluse ettevõttes Panrusgáz Magyar-Orosz Gázipari Rt. (edaspidi “Panrusgáz”), kes on ettevõtjate MOL ja OAO Gazprom (Venemaa) ühisettevõte. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev juhtum käsitleb koondumist, mille käigus omandab E.ON kontrolli MOL Földgázellátó Rt. (edaspidi “MOL WMT”) ja MOL Földgáztároló Rt. (edaspidi “MOL Storage”) üle. E.ON omandab ka ettevõtja MOL osaluse ettevõttes Panrusgáz Magyar-Orosz Gázipari Rt. (edaspidi “Panrusgáz”), kes on ettevõtjate MOL ja OAO Gazprom (Venemaa) ühisettevõte.

| (10) | Kõnealuse tehinguga ei omandata ettevõtjat Mol Földgázszállító Rt. (edaspidi “MOL Transmission”), kes on veel üks ettevõtja MOL ainuomanduses olev tütarettevõtja. Selle asemel on ettevõtjale MOL antud müügioptsioon, mille alusel saab ta nõuda, et ettevõtja E.ON ostaks järgmise kahe aasta jooksul 25 % ja ühe aktsia või ühe aktsia vähem kui 75 % ettevõttest MOL Transmission. |
| --- | --- |

(10)

Kõnealuse tehinguga ei omandata ettevõtjat Mol Földgázszállító Rt. (edaspidi “MOL Transmission”), kes on veel üks ettevõtja MOL ainuomanduses olev tütarettevõtja. Selle asemel on ettevõtjale MOL antud müügioptsioon, mille alusel saab ta nõuda, et ettevõtja E.ON ostaks järgmise kahe aasta jooksul 25 % ja ühe aktsia või ühe aktsia vähem kui 75 % ettevõttest MOL Transmission.

| (11) | MOL säilitab kontrolli oma gaasiuuringute ja tootmise üle (ettevõtja MOL gaasiuuringute ja tootmise osakond (edaspidi “MOL E & P”)). Siiski on MOL ja MOL WMT sõlminud selle tehingu raames uue pikaajalise gaasi tarnimise kokkuleppe MOL E & P toodetud gaasi kohta (edaspidi “tarneleping”). |
| --- | --- |

(11)

MOL säilitab kontrolli oma gaasiuuringute ja tootmise üle (ettevõtja MOL gaasiuuringute ja tootmise osakond (edaspidi “MOL E & P”)). Siiski on MOL ja MOL WMT sõlminud selle tehingu raames uue pikaajalise gaasi tarnimise kokkuleppe MOL E & P toodetud gaasi kohta (edaspidi “tarneleping”).

C.   ASJAOMASED TURUD

ASJAOMASED MAAGAASITURUD

a)   Asjaomased kaubaturud

| (12) | Võttes arvesse Ungari gaasiturgude eripära, on komisjon teinud gaasisektoris kindlaks järgmised asjaomased kaubaturud:






  i) | gaasi edastamine; |
| --- | --- | --- |

(12)

Võttes arvesse Ungari gaasiturgude eripära, on komisjon teinud gaasisektoris kindlaks järgmised asjaomased kaubaturud:

i)

gaasi edastamine;

| ii) | gaasi jaotamine; |
| --- | --- |

ii)

gaasi jaotamine;

| iii) | gaasi ladustamine; |
| --- | --- |

iii)

gaasi ladustamine;

| iv) | gaasi tarnimine edasimüüjatele; |
| --- | --- |

iv)

gaasi tarnimine edasimüüjatele;

| v) | gaasi tarnimine piirkondlikele jaotusettevõtjatele; |
| --- | --- |

v)

gaasi tarnimine piirkondlikele jaotusettevõtjatele;

| vi) | gaasi tarnimine suurtele elektrijaamadele; |
| --- | --- |

vi)

gaasi tarnimine suurtele elektrijaamadele;

| vii) | gaasi tarnimine suurtele tööstustarbijatele (tarbimine suurem kui 500 m3/tunnis); |
| --- | --- |

vii)

gaasi tarnimine suurtele tööstustarbijatele (tarbimine suurem kui 500 m3/tunnis);

| viii) | gaasi tarnimine väikestele tööstus- ja äritarbijatele (tarbimine väiksem kui 500 m3/tunnis) ja |
| --- | --- |

viii)

gaasi tarnimine väikestele tööstus- ja äritarbijatele (tarbimine väiksem kui 500 m3/tunnis) ja

| ix) | gaasi tarnimine kodutarbijatele. |
| --- | --- |

ix)

gaasi tarnimine kodutarbijatele.

| (13) | Alates 1. juulist 2004 muutusid kõik mitte-kodutarbijad vabatarbijateks, kes saavad vabalt valida omale tarnija Ungari seaduste alusel. Kodutarbijad muutuvad vabatarbijateks hiljemalt 1. juulil 2007. |
| --- | --- |

(13)

Alates 1. juulist 2004 muutusid kõik mitte-kodutarbijad vabatarbijateks, kes saavad vabalt valida omale tarnija Ungari seaduste alusel. Kodutarbijad muutuvad vabatarbijateks hiljemalt 1. juulil 2007.

| (14) | Ungari maagaasisektorit iseloomustab hübriidsus, mille puhul eksisteerivad koos nii reguleeritud turuosa (ehk “avalike teenuste turuosa”), mis tuleneb Ungari endisest gaasikorraldusest, kui ka liberaliseeritud turuosa (ehk “avatud turuosa”). Turu reguleeritud osas on avalikke teenuseid osutav hulgimüügiettevõtja (MOL WMT) kohustatud seaduse alusel rahuldama piirkondlike jaotusettevõtjate kogu maagaasinõudluse avalike teenuste pakkumise raames ja piirkondlikud jaotusettevõtjad on kohustatud hankima oma avalike teenuste tarbijatele maagaasi ainult avalikke teenuseid osutavalt hulgimüügiettevõtjalt (kindlaksmääratud hinna alusel). Piirkondlikel jaotusettevõtjatel, st avalike teenuste tarnijatel, on samas ainuõigus ja kohustus teenindada nende tegevuspiirkonnas asuvaid tarbijaid kindlaksmääratud hinna alusel. Vabatarbijad saavad jätkata endise gaasitarnijaga (vastav piirkondlik jaotusettevõtja või avalikke teenuseid osutav hulgimüügiettevõtja ehk MOL WMT, kui tarbijat teenindas otse MOL WMT) sõlmitud avalike teenuste lepingut või lepingu lõpetada ja osta gaasi oma gaasivajaduste rahuldamiseks edasimüüjalt või ise maagaasi importida. Selline hübriidsus lõpeb eeldatavasti juulis 2007. |
| --- | --- |

(14)

Ungari maagaasisektorit iseloomustab hübriidsus, mille puhul eksisteerivad koos nii reguleeritud turuosa (ehk “avalike teenuste turuosa”), mis tuleneb Ungari endisest gaasikorraldusest, kui ka liberaliseeritud turuosa (ehk “avatud turuosa”). Turu reguleeritud osas on avalikke teenuseid osutav hulgimüügiettevõtja (MOL WMT) kohustatud seaduse alusel rahuldama piirkondlike jaotusettevõtjate kogu maagaasinõudluse avalike teenuste pakkumise raames ja piirkondlikud jaotusettevõtjad on kohustatud hankima oma avalike teenuste tarbijatele maagaasi ainult avalikke teenuseid osutavalt hulgimüügiettevõtjalt (kindlaksmääratud hinna alusel). Piirkondlikel jaotusettevõtjatel, st avalike teenuste tarnijatel, on samas ainuõigus ja kohustus teenindada nende tegevuspiirkonnas asuvaid tarbijaid kindlaksmääratud hinna alusel. Vabatarbijad saavad jätkata endise gaasitarnijaga (vastav piirkondlik jaotusettevõtja või avalikke teenuseid osutav hulgimüügiettevõtja ehk MOL WMT, kui tarbijat teenindas otse MOL WMT) sõlmitud avalike teenuste lepingut või lepingu lõpetada ja osta gaasi oma gaasivajaduste rahuldamiseks edasimüüjalt või ise maagaasi importida. Selline hübriidsus lõpeb eeldatavasti juulis 2007.

| (15) | Turu-uuring on kinnitanud, et gaasi tarnimisel Ungari edasimüüjatele saab eristada veel ühte eraldiseisvat kaubaturgu, kus importijad/tootjad müüvad gaasi edasimüüjatele, kes müüvad selle edasi teistele, et seejärel gaas tarnida avatud turuosale. Turu reguleeritud osas on piirkondlikel jaotusettevõtjatel kohustus osta avalike teenuste osutamiseks gaasi avalikke teenuseid osutavalt hulgimüügiettevõtjalt (MOL WMT). |
| --- | --- |

(15)

Turu-uuring on kinnitanud, et gaasi tarnimisel Ungari edasimüüjatele saab eristada veel ühte eraldiseisvat kaubaturgu, kus importijad/tootjad müüvad gaasi edasimüüjatele, kes müüvad selle edasi teistele, et seejärel gaas tarnida avatud turuosale. Turu reguleeritud osas on piirkondlikel jaotusettevõtjatel kohustus osta avalike teenuste osutamiseks gaasi avalikke teenuseid osutavalt hulgimüügiettevõtjalt (MOL WMT).

b)   Geograafilised turud

| (16) | Käesoleva juhtumi uurimine on näidanud, et kõik mõjutatavad turud on oma ulatuselt riigisisesed, erandiks on vaid gaasi jaotamine ja tarnimine kodutarbijatele, mis on praegu oma ulatuselt piirkondlikud (st piirduvad teatud jaotuspiirkondadega Ungaris). |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva juhtumi uurimine on näidanud, et kõik mõjutatavad turud on oma ulatuselt riigisisesed, erandiks on vaid gaasi jaotamine ja tarnimine kodutarbijatele, mis on praegu oma ulatuselt piirkondlikud (st piirduvad teatud jaotuspiirkondadega Ungaris).

ASJAOMASED ELEKTRITURUD

a)   Asjaomased kaubaturud

| (17) | Võttes arvesse Ungari turgude eripära, on komisjon teinud elektrienergiasektoris kindlaks järgmised asjaomased kaubaturud:






  i) | elektrienergia edastamine; |
| --- | --- | --- |

(17)

Võttes arvesse Ungari turgude eripära, on komisjon teinud elektrienergiasektoris kindlaks järgmised asjaomased kaubaturud:

i)

elektrienergia edastamine;

| ii) | elektrienergia jaotamine; |
| --- | --- |

ii)

elektrienergia jaotamine;

| iii) | võimsuse balansseerimisteenuste osutamine; |
| --- | --- |

iii)

võimsuse balansseerimisteenuste osutamine;

| iv) | elektrienergia hulgimüük edasimüüjatele; |
| --- | --- |

iv)

elektrienergia hulgimüük edasimüüjatele;

| v) | elektrienergia hulgimüük avalikke teenuseid osutavale hulgimüügiettevõtjale; |
| --- | --- |

v)

elektrienergia hulgimüük avalikke teenuseid osutavale hulgimüügiettevõtjale;

| vi) | elektrienergia hulgimüük piirkondlikele jaotusettevõtjatele; |
| --- | --- |

vi)

elektrienergia hulgimüük piirkondlikele jaotusettevõtjatele;

| vii) | elektrienergia jaemüük keskmistele ja suurtele äri- ja tööstustarbijatele; |
| --- | --- |

vii)

elektrienergia jaemüük keskmistele ja suurtele äri- ja tööstustarbijatele;

| viii) | elektrienergia jaemüük väikestele äri- ja tööstustarbijatele ja |
| --- | --- |

viii)

elektrienergia jaemüük väikestele äri- ja tööstustarbijatele ja

| ix) | elektrienergia jaemüük kodutarbijatele. |
| --- | --- |

ix)

elektrienergia jaemüük kodutarbijatele.

| (18) | Ka Ungari elektrienergiasektorit kirjeldab hübriidsus, kus kõrvuti reguleeritud turuosaga eksisteerib ka avatud turuosa. 1. juulil 2004 muutusid kõik mitte-kodutarbijad vabatarbijateks. Kodutarbijad saavad vabatarbijateks 1. juulil 2007. Sarnaselt gaasisektoris toimuvaga saavad ka elektrienergiasektori vabatarbijad vabalt valida omale sobiva pakkuja, kuid võivad säilitada oma avalike teenuste lepingu vastava piirkondliku pakkujaga. Elektrienergiasektoris on vabaturu osale üleläinud tarbijaid rohkem kui gaasisektoris. Juunis 2005 moodustas vabaturu osa 32 % Ungari elektrienergia kogutarbimisest. |
| --- | --- |

(18)

Ka Ungari elektrienergiasektorit kirjeldab hübriidsus, kus kõrvuti reguleeritud turuosaga eksisteerib ka avatud turuosa. 1. juulil 2004 muutusid kõik mitte-kodutarbijad vabatarbijateks. Kodutarbijad saavad vabatarbijateks 1. juulil 2007. Sarnaselt gaasisektoris toimuvaga saavad ka elektrienergiasektori vabatarbijad vabalt valida omale sobiva pakkuja, kuid võivad säilitada oma avalike teenuste lepingu vastava piirkondliku pakkujaga. Elektrienergiasektoris on vabaturu osale üleläinud tarbijaid rohkem kui gaasisektoris. Juunis 2005 moodustas vabaturu osa 32 % Ungari elektrienergia kogutarbimisest.

b)   Elektrienergia geograafilised turud

| (19) | Käesoleva juhtumi uurimine on näidanud, et enamik mõjutatavatest turgudest on oma ulatuselt riigisisesed, erandiks on vaid elektrienergia jaotamine ja jaemüük kodutarbijatele, mis on praegu oma ulatuselt piirkondlikud (st piirduvad teatud jaotuspiirkondadega Ungaris). |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva juhtumi uurimine on näidanud, et enamik mõjutatavatest turgudest on oma ulatuselt riigisisesed, erandiks on vaid elektrienergia jaotamine ja jaemüük kodutarbijatele, mis on praegu oma ulatuselt piirkondlikud (st piirduvad teatud jaotuspiirkondadega Ungaris).

D.   KONKURENTSIMÕJU HINDAMINE

GAASITURUD

a)   Ettevõtjal MOL WMT on Ungari gaasi hulgimüügiturul valitsev seisund

| (20) | Oma varasema seadusliku monopoolse seisundi tõttu on ettevõtjal MOL WMT ka praegu valitsev seisund Ungari piirkondlikele jaotusettevõtjatele ja edasimüüjatele mõeldud gaasi hulgimüügiturul. Kuigi MOL WMT säilitab oma endised monopoolsed õigused reguleeritud turuosas, on komisjoni uurimine näidanud Ungari gaasi vabaturu osas olulisi turuletuleku takistusi. Uustulnukate jaoks on peamisteks takistuseks keeruline juurdepääs konkurentsivõimelistele gaasivarudele ja likviidsuse puudumine Ungari gaasi hulgiturul. |
| --- | --- |

(20)

Oma varasema seadusliku monopoolse seisundi tõttu on ettevõtjal MOL WMT ka praegu valitsev seisund Ungari piirkondlikele jaotusettevõtjatele ja edasimüüjatele mõeldud gaasi hulgimüügiturul. Kuigi MOL WMT säilitab oma endised monopoolsed õigused reguleeritud turuosas, on komisjoni uurimine näidanud Ungari gaasi vabaturu osas olulisi turuletuleku takistusi. Uustulnukate jaoks on peamisteks takistuseks keeruline juurdepääs konkurentsivõimelistele gaasivarudele ja likviidsuse puudumine Ungari gaasi hulgiturul.

| (21) | MOL WMT kontrollib ja jääb kontrollima juurdepääsu riigisisestele gaasivarudele ja konkurentsivõimelisele importgaasile. |
| --- | --- |

(21)

MOL WMT kontrollib ja jääb kontrollima juurdepääsu riigisisestele gaasivarudele ja konkurentsivõimelisele importgaasile.

| (22) | Ungari riigisisene gaasitootmine ei ole tähtsusetu, sest 2004. aastal ulatus see umbes 3 miljardi kuupmeetrini, mis moodustas umbes 20 % riigisisesest gaasi kogutarbimisest. Uurimine on ka näidanud, et Ungari gaas on importgaasiga konkurentsivõimeline. |
| --- | --- |

(22)

Ungari riigisisene gaasitootmine ei ole tähtsusetu, sest 2004. aastal ulatus see umbes 3 miljardi kuupmeetrini, mis moodustas umbes 20 % riigisisesest gaasi kogutarbimisest. Uurimine on ka näidanud, et Ungari gaas on importgaasiga konkurentsivõimeline.

| (23) | Kuigi kavandatava tehinguga ei omanda E.ON ettevõtjat MOL E & P, on MOL E & P ja MOL WMT siiski sõlminud selle tehingu raames 10-aastase tarnelepingu MOL E & P toodetud riigisisese gaasi kohta. Selle tarnelepingu tingimuste kohaselt määratakse MOL E & P toodanguprognoosi alusel gaasi mahud, mida ta müüb ettevõtjale MOL WMT. Komisjon on leidnud, et riigisisene gaas ei ole seega kättesaadav ühelegi kolmandale poolele [...], sest lepingus olevad mahud vastavad MOL E & P toodanguprognoosile, ja et kogused, mis jääksid kolmandatele pooltele lepingu ülejäänud kehtivusaja jooksul, on kõige enam [27–37 %] ettevõtja MOL E & P toodanguprognoosist. |
| --- | --- |

(23)

Kuigi kavandatava tehinguga ei omanda E.ON ettevõtjat MOL E & P, on MOL E & P ja MOL WMT siiski sõlminud selle tehingu raames 10-aastase tarnelepingu MOL E & P toodetud riigisisese gaasi kohta. Selle tarnelepingu tingimuste kohaselt määratakse MOL E & P toodanguprognoosi alusel gaasi mahud, mida ta müüb ettevõtjale MOL WMT. Komisjon on leidnud, et riigisisene gaas ei ole seega kättesaadav ühelegi kolmandale poolele [...], sest lepingus olevad mahud vastavad MOL E & P toodanguprognoosile, ja et kogused, mis jääksid kolmandatele pooltele lepingu ülejäänud kehtivusaja jooksul, on kõige enam [27–37 %] ettevõtja MOL E & P toodanguprognoosist.

| (24) | Imporditud gaas moodustab 80 % gaasi kogutarbimisest Ungaris ja eeldatakse, et see kasvab veelgi, sest riigisisene tootmine väheneb. Gaasi imporditakse kahest sisenemispunktist – idapoolsest (Beregovo, Ukraina piiril) ja läänepoolsest (HAG, Austria piiril). |
| --- | --- |

(24)

Imporditud gaas moodustab 80 % gaasi kogutarbimisest Ungaris ja eeldatakse, et see kasvab veelgi, sest riigisisene tootmine väheneb. Gaasi imporditakse kahest sisenemispunktist – idapoolsest (Beregovo, Ukraina piiril) ja läänepoolsest (HAG, Austria piiril).

| (25) | Uurimine näitas, et kogu Ungarisse imporditud gaas tuleb Venemaalt (st hangitud ettevõtjalt Gazprom) või mõnest Sõltumatute Riikide Ühenduse riigist (eelkõige Türkmenistanist) Venemaa ja Ukraina kaudu (st transiittorujuhtmete kaudu, mis on ettevõtja Gazprom kontrolli all). Need riigid on ka ainsad konkurentsivõimelised gaasitarne allikad. Muud gaasitarneallikad ei ole Ungaris kättesaadavad enne 2012. aastat, kui avatakse NABUCCO torujuhe (toimetab gaasi Lähis-Idast ja Kaspia piirkonnast). |
| --- | --- |

(25)

Uurimine näitas, et kogu Ungarisse imporditud gaas tuleb Venemaalt (st hangitud ettevõtjalt Gazprom) või mõnest Sõltumatute Riikide Ühenduse riigist (eelkõige Türkmenistanist) Venemaa ja Ukraina kaudu (st transiittorujuhtmete kaudu, mis on ettevõtja Gazprom kontrolli all). Need riigid on ka ainsad konkurentsivõimelised gaasitarne allikad. Muud gaasitarneallikad ei ole Ungaris kättesaadavad enne 2012. aastat, kui avatakse NABUCCO torujuhe (toimetab gaasi Lähis-Idast ja Kaspia piirkonnast).

| (26) | Enne turu avamist oli ettevõtjal MOL monopoolne seisund Ungarisse imporditava gaasi turul. Oma gaasitarnete kindlustamiseks sõlmis MOL WMT pikaajalised tarnelepingud kuni [...] (kuni [...]) ettevõtjatega Panrusgáz, Gaz de France (edaspidi “GdF”), E.ON ja Bothli-Trade (Bothli-Trade andis selle lepingu üle ettevõtjale EMFESZ, kes on seni ainus uustulnuk Ungari gaasiturul). MOL WMT ettevõtjatelt E.ON ja GdF ostetud gaas, mis on imporditud läänepoolsest sisenemispunktist, on tegelikult Venemaa päritolu ja on umbes [27–37 %] kallim kui gaas, mida ostetakse nii ettevõtjalt Gazprom ettevõtja Panrusgáz kaudu kui ka ettevõttelt EMFESZ. |
| --- | --- |

(26)

Enne turu avamist oli ettevõtjal MOL monopoolne seisund Ungarisse imporditava gaasi turul. Oma gaasitarnete kindlustamiseks sõlmis MOL WMT pikaajalised tarnelepingud kuni [...] (kuni [...]) ettevõtjatega Panrusgáz, Gaz de France (edaspidi “GdF”), E.ON ja Bothli-Trade (Bothli-Trade andis selle lepingu üle ettevõtjale EMFESZ, kes on seni ainus uustulnuk Ungari gaasiturul). MOL WMT ettevõtjatelt E.ON ja GdF ostetud gaas, mis on imporditud läänepoolsest sisenemispunktist, on tegelikult Venemaa päritolu ja on umbes [27–37 %] kallim kui gaas, mida ostetakse nii ettevõtjalt Gazprom ettevõtja Panrusgáz kaudu kui ka ettevõttelt EMFESZ.

| (27) | Turu-uuring on näidanud, et praegu, mil kehtimas on MOL WMT lepingud, on uustulnukatel keeruline saada juurdepääsu Venemaa gaasile. On selgunud, et ettevõtjal Gazprom on stiimul importida Ungarisse gaasi vaid nii palju, et katta gaasinappus, mis jääb Ungari nõudluse edaspidise kasvu ja praeguse nõudluse vahele, mis on juba kaetud ettevõtjaga MOL WMT sõlmitud pika-ajaliste impordilepingutega. |
| --- | --- |

(27)

Turu-uuring on näidanud, et praegu, mil kehtimas on MOL WMT lepingud, on uustulnukatel keeruline saada juurdepääsu Venemaa gaasile. On selgunud, et ettevõtjal Gazprom on stiimul importida Ungarisse gaasi vaid nii palju, et katta gaasinappus, mis jääb Ungari nõudluse edaspidise kasvu ja praeguse nõudluse vahele, mis on juba kaetud ettevõtjaga MOL WMT sõlmitud pika-ajaliste impordilepingutega.

| (28) | Gazprom juba tarnib ettevõtja Panrusgáz kaudu, mis on tema ühisettevõte ettevõtjaga MOL, sellist gaasi hulka, mis katab enamiku Ungari vajaduse. Komisjon on seisukohal, et ettevõtjalt Gazprom pole võimalik gaasi osta, et konkureerida ettevõtjaga MOL WMT. Esiteks pole ettevõtjal Gazprom stiimulit müüa gaasi mõnele teisele edasimüüjale odavamalt, sest sel juhul odavneks kogu tema Ungari turule müüdava koguse hind. Teiseks, kui Gazprom müüks kolmandatele pooltele gaasi kallimalt, siis ei oleks see gaas Ungari turul konkurentsivõimeline. |
| --- | --- |

(28)

Gazprom juba tarnib ettevõtja Panrusgáz kaudu, mis on tema ühisettevõte ettevõtjaga MOL, sellist gaasi hulka, mis katab enamiku Ungari vajaduse. Komisjon on seisukohal, et ettevõtjalt Gazprom pole võimalik gaasi osta, et konkureerida ettevõtjaga MOL WMT. Esiteks pole ettevõtjal Gazprom stiimulit müüa gaasi mõnele teisele edasimüüjale odavamalt, sest sel juhul odavneks kogu tema Ungari turule müüdava koguse hind. Teiseks, kui Gazprom müüks kolmandatele pooltele gaasi kallimalt, siis ei oleks see gaas Ungari turul konkurentsivõimeline.

| (29) | Lisaks on ettevõtjal MOL WMT turgu valitseva ettevõtjana märkimisväärne eelisseisund potentsiaalsete uustulnukate ees tarne kindluses, edastamise hinnas ja gaasi ladustamises, mis on tingitud tema suurest kliendibaasist ja märkimisväärsest müügimahust. |
| --- | --- |

(29)

Lisaks on ettevõtjal MOL WMT turgu valitseva ettevõtjana märkimisväärne eelisseisund potentsiaalsete uustulnukate ees tarne kindluses, edastamise hinnas ja gaasi ladustamises, mis on tingitud tema suurest kliendibaasist ja märkimisväärsest müügimahust.

| (30) | Nende põhjuste tõttu on juba enne tehingut MOL WMT valitsev Ungari mitmel gaasi hulgiturul (gaasi tarnimine piirkondlikele jaotusettevõtjatele, gaasi tarnimine edasimüüjatele, gaasi tarnimine elektrijaamadele). |
| --- | --- |

(30)

Nende põhjuste tõttu on juba enne tehingut MOL WMT valitsev Ungari mitmel gaasi hulgiturul (gaasi tarnimine piirkondlikele jaotusettevõtjatele, gaasi tarnimine edasimüüjatele, gaasi tarnimine elektrijaamadele).

b)   Mõju Ungari gaasiturgudele

Gaasi tarnimine

—   Uuel üksusel oleks nii võime kui ka stiimul sulgeda oma konkurentide ees (piirkondlikud jaotusettevõtjad ja edasimüüjad) väikestele tööstus- ja äritarbijatele mõeldud gaasitarnete turg

| (31) | Erinevalt ettevõtjast MOL tegutseb E.ON gaasi jaemüügiturul, kus ta müüb gaasi väikestele tööstus- ja äritarbijatele oma piirkondlike jaotusettevõtjate kaudu. Seega tekitab ühinemine vertikaalselt integreeritud ettevõtja, kes tegutseb nii gaasi hulgi- kui ka jaemüügiturul. Kohe pärast tehingut on uuel üksusel tõenäoliselt võime ja stiimul sulgeda oma praegustele ja potentsiaalsetele konkurentidele järgnev turg, kus gaasi tarnitakse väikestele tööstus- ja äritarbijatele, sest konkurendid jäävad gaasi hulgimüügiturul gaasi hankimisel sõltuvusse uuest üksusest. |
| --- | --- |

(31)

Erinevalt ettevõtjast MOL tegutseb E.ON gaasi jaemüügiturul, kus ta müüb gaasi väikestele tööstus- ja äritarbijatele oma piirkondlike jaotusettevõtjate kaudu. Seega tekitab ühinemine vertikaalselt integreeritud ettevõtja, kes tegutseb nii gaasi hulgi- kui ka jaemüügiturul. Kohe pärast tehingut on uuel üksusel tõenäoliselt võime ja stiimul sulgeda oma praegustele ja potentsiaalsetele konkurentidele järgnev turg, kus gaasi tarnitakse väikestele tööstus- ja äritarbijatele, sest konkurendid jäävad gaasi hulgimüügiturul gaasi hankimisel sõltuvusse uuest üksusest.

| (32) | Pärast ühinemist on uuel üksusel võime sulgeda oma konkurentide juurdepääs gaasile ja suurendada nende kulusid mitmel muul viisil. Turu selles osas, kus hinnad on reguleeritud, saab uus üksus kasutada hinnavälist diskrimineerimist (nagu tarnete viivitused, teenuste kvaliteedi halvenemine, paindlikkuse puudumine, soovimatus uuesti läbirääkimisi pidada jms). Vabaturu osas võib ta kohe tõsta edasimüüjatele müüdava gaasi hulgimüügihinda ja/või kasutada hinnavälist diskrimineerimist. |
| --- | --- |

(32)

Pärast ühinemist on uuel üksusel võime sulgeda oma konkurentide juurdepääs gaasile ja suurendada nende kulusid mitmel muul viisil. Turu selles osas, kus hinnad on reguleeritud, saab uus üksus kasutada hinnavälist diskrimineerimist (nagu tarnete viivitused, teenuste kvaliteedi halvenemine, paindlikkuse puudumine, soovimatus uuesti läbirääkimisi pidada jms). Vabaturu osas võib ta kohe tõsta edasimüüjatele müüdava gaasi hulgimüügihinda ja/või kasutada hinnavälist diskrimineerimist.

| (33) | Ettevõtjal E.ON on oma piirkondlike jaotusettevõtjate kaudu umbes [15–25 %] turuosa väikestele tööstus- ja äritarbijatele tehtavates gaasitarnetes. Komisjoni analüüs näitab, et uue üksuse stiimul suurendada konkurentide kulusid ja kasutada optimaalset ressurssidele juurdepääsu sulgemise strateegiat sõltub tõenäoliselt õiguskeskkonnast.






  i) | Kohe pärast tehingut: nii kaua kui väikestele tööstus- ja äritarbijatele müüdava gaasi jaemüügihinnad ning hulgimüügihinnad on reguleeritud, on uuel üksusel stiimul hinnavälise diskrimineerimise kaudu suurendada oma konkurentidest piirkondlike jaotusettevõtjate kulusid. Samal ajal suurendab ta tõenäoliselt ka sõltumatutele edasimüüjatele müüdava gaasi hulgimüügihinda, et püüda vabaturule tulevaid tarbijaid. |
| --- | --- | --- |

(33)

Ettevõtjal E.ON on oma piirkondlike jaotusettevõtjate kaudu umbes [15–25 %] turuosa väikestele tööstus- ja äritarbijatele tehtavates gaasitarnetes. Komisjoni analüüs näitab, et uue üksuse stiimul suurendada konkurentide kulusid ja kasutada optimaalset ressurssidele juurdepääsu sulgemise strateegiat sõltub tõenäoliselt õiguskeskkonnast.

i)

Kohe pärast tehingut: nii kaua kui väikestele tööstus- ja äritarbijatele müüdava gaasi jaemüügihinnad ning hulgimüügihinnad on reguleeritud, on uuel üksusel stiimul hinnavälise diskrimineerimise kaudu suurendada oma konkurentidest piirkondlike jaotusettevõtjate kulusid. Samal ajal suurendab ta tõenäoliselt ka sõltumatutele edasimüüjatele müüdava gaasi hulgimüügihinda, et püüda vabaturule tulevaid tarbijaid.

| ii) | Juulis 2007: reguleeritud hinnad lastakse eeldatavasti vabaks. Sel ajal peavad kõik vabatarbijad minema vabaturule. Tõenäoliselt on sel ajal uuel üksusel stiimul mitte lasta järgnevate turgude konkurente gaasitarnete turule, kus gaasi müüakse väikestele tööstus- ja äritarbijatele, ja seega ta kas tõstab gaasi hinda või vähendab tarne kvaliteeti. |
| --- | --- |

ii)

Juulis 2007: reguleeritud hinnad lastakse eeldatavasti vabaks. Sel ajal peavad kõik vabatarbijad minema vabaturule. Tõenäoliselt on sel ajal uuel üksusel stiimul mitte lasta järgnevate turgude konkurente gaasitarnete turule, kus gaasi müüakse väikestele tööstus- ja äritarbijatele, ja seega ta kas tõstab gaasi hinda või vähendab tarne kvaliteeti.

| (34) | Selle tulemusena jäävad uue üksuse konkurendid tõenäoliselt turult kõrvale ja seega suurendab uus üksus oma turuvõimu väikestele tööstus- ja äritarbijatele mõeldud järgneval gaasitarnete turul. Selline ressurssidele juurdepääsu sulgemise strateegia tõenäoliselt heidutab ka uusi tulijaid, sest potentsiaalsed uustulnukad ei saa uue üksusega sõlmida gaasitarnete üle lepinguid samalaadsetel tingimustel, nagu seda on teinud ettevõtja E.ON tütarettevõtjad. Seega leiab komisjon, et ühinemine takistab oluliselt selle gaasitarnete turu konkurentsi, kus gaasi müüakse väikestele tööstus- ja äritarbijatele. |
| --- | --- |

(34)

Selle tulemusena jäävad uue üksuse konkurendid tõenäoliselt turult kõrvale ja seega suurendab uus üksus oma turuvõimu väikestele tööstus- ja äritarbijatele mõeldud järgneval gaasitarnete turul. Selline ressurssidele juurdepääsu sulgemise strateegia tõenäoliselt heidutab ka uusi tulijaid, sest potentsiaalsed uustulnukad ei saa uue üksusega sõlmida gaasitarnete üle lepinguid samalaadsetel tingimustel, nagu seda on teinud ettevõtja E.ON tütarettevõtjad. Seega leiab komisjon, et ühinemine takistab oluliselt selle gaasitarnete turu konkurentsi, kus gaasi müüakse väikestele tööstus- ja äritarbijatele.

—   Uuel üksusel oleks nii võime kui ka stiimul sulgeda oma konkurentide ees (piirkondlikud jaotusettevõtjad ja edasimüüjad) kodutarbijatele mõeldud gaasitarnete turg

| (35) | Ettevõtjal E.ON on umbes [15–25 %] turuosa Ungari kodutarbijatele mõeldud gaasitarnete turul. Nagu väikestele tööstus- ja äritarbijatele mõeldud gaasitarnete turul, nii on ka kodutarbijatele mõeldud gaasitarnete turul uuel üksusel võime ja stiimul sulgeda järgnevate turgude konkurentidele juurdepääs gaasitarnetele, takistades niimoodi märkimisväärselt konkurentsi sellel turul. |
| --- | --- |

(35)

Ettevõtjal E.ON on umbes [15–25 %] turuosa Ungari kodutarbijatele mõeldud gaasitarnete turul. Nagu väikestele tööstus- ja äritarbijatele mõeldud gaasitarnete turul, nii on ka kodutarbijatele mõeldud gaasitarnete turul uuel üksusel võime ja stiimul sulgeda järgnevate turgude konkurentidele juurdepääs gaasitarnetele, takistades niimoodi märkimisväärselt konkurentsi sellel turul.

| (36) | Kuna kodutarbijad muutuvad vabatarbijateks juulis 2007, st ainult 18 kuud pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist, siis on komisjon seisukohal, et peamised ühinemisest tingitud konkurentsivastased mõjud ilmnevad alates sellest ajast. |
| --- | --- |

(36)

Kuna kodutarbijad muutuvad vabatarbijateks juulis 2007, st ainult 18 kuud pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist, siis on komisjon seisukohal, et peamised ühinemisest tingitud konkurentsivastased mõjud ilmnevad alates sellest ajast.

| (37) | Lisaks sellistele tulevastele konkurentsivastastele mõjudele toob ühinemine tõenäoliselt kaasa ka vahetu mõju, i) nõrgestades konkureerivaid jaemüüjaid naaber- ja lähedalt seotud turgudel, kus gaasi tarnitakse väikestele tööstus- ja äritarbijatele (kes on tõenäolised sisenejad kodutarbijate turule), ja ii) heidutades potentsiaalseid uustulnukaid, kes valmistuvad turuletulekuks (sest turuletulek tuleb eelnevalt hästi ette valmistada). |
| --- | --- |

(37)

Lisaks sellistele tulevastele konkurentsivastastele mõjudele toob ühinemine tõenäoliselt kaasa ka vahetu mõju, i) nõrgestades konkureerivaid jaemüüjaid naaber- ja lähedalt seotud turgudel, kus gaasi tarnitakse väikestele tööstus- ja äritarbijatele (kes on tõenäolised sisenejad kodutarbijate turule), ja ii) heidutades potentsiaalseid uustulnukaid, kes valmistuvad turuletulekuks (sest turuletulek tuleb eelnevalt hästi ette valmistada).

—   Uus üksus saab valitseva seisundi suurtele tööstustarbijatele mõeldud gaasitarnete turul

| (38) | MOL WMT ja piirkondlikud jaotusettevõtjad on olnud vaid kaudselt üksteise konkurendid suurtele tööstustarbijatele mõeldud gaasitarnete turul, sest MOL WMT saab turu reguleeritud osas gaasi tarnida vaid neile tarbijatele, kes on otse ühendatud gaasi ülekandevõrku. Lisaks on piirkondlikud jaotusettevõtjad kohustatud gaasi hankima vaid ettevõtjalt MOL WMT. Siiani on vaid üksikud tarbijad saanud sellistelt edasimüüjatelt nagu EMFESZ vabaturu osas paremaid hinnapakkumisi, sest reguleeritud hinnad on jäänud suhteliselt madalaks. |
| --- | --- |

(38)

MOL WMT ja piirkondlikud jaotusettevõtjad on olnud vaid kaudselt üksteise konkurendid suurtele tööstustarbijatele mõeldud gaasitarnete turul, sest MOL WMT saab turu reguleeritud osas gaasi tarnida vaid neile tarbijatele, kes on otse ühendatud gaasi ülekandevõrku. Lisaks on piirkondlikud jaotusettevõtjad kohustatud gaasi hankima vaid ettevõtjalt MOL WMT. Siiani on vaid üksikud tarbijad saanud sellistelt edasimüüjatelt nagu EMFESZ vabaturu osas paremaid hinnapakkumisi, sest reguleeritud hinnad on jäänud suhteliselt madalaks.

| (39) | Juulist 2007 kaob hübriidsus, mistõttu muutuvad ka hinnad suurtele tööstustarbijatele vabaks. Kuigi MOL WMT kui gaasi edasimüüja oleks olnud võimeline ühendama gaasi jaotusvõrku rohkem suuri tööstustarbijaid, siis ühinemine toob kaasa ettevõtjate MOL WMT ja E.ON oluliste kliendibaaside liitmise (ettevõtja E.ON kontrolli all olevate piirkondlike jaotusettevõtjate (KÖGÁZ, DDGÁZ) ja väidetavalt ettevõtja FŐGÁZ kliendibaasi, mille kohta on teave salastatud) ja seega saab uus üksus kohe juurdepääsu olulisele kliendibaasile (ühine turuosa moodustab umbes [40–50 %], erinevalt tema praegusest konkurendist EMFESZ ja potentsiaalsetest uustulnukatest). |
| --- | --- |

(39)

Juulist 2007 kaob hübriidsus, mistõttu muutuvad ka hinnad suurtele tööstustarbijatele vabaks. Kuigi MOL WMT kui gaasi edasimüüja oleks olnud võimeline ühendama gaasi jaotusvõrku rohkem suuri tööstustarbijaid, siis ühinemine toob kaasa ettevõtjate MOL WMT ja E.ON oluliste kliendibaaside liitmise (ettevõtja E.ON kontrolli all olevate piirkondlike jaotusettevõtjate (KÖGÁZ, DDGÁZ) ja väidetavalt ettevõtja FŐGÁZ kliendibaasi, mille kohta on teave salastatud) ja seega saab uus üksus kohe juurdepääsu olulisele kliendibaasile (ühine turuosa moodustab umbes [40–50 %], erinevalt tema praegusest konkurendist EMFESZ ja potentsiaalsetest uustulnukatest).

| (40) | Nendel põhjustel on komisjon seisukohal, et valitseva seisundi tekke tõttu takistab ühinemine märkimisväärselt konkurentsi suurtele tööstustarbijatele mõeldud gaasitarnete turul. |
| --- | --- |

(40)

Nendel põhjustel on komisjon seisukohal, et valitseva seisundi tekke tõttu takistab ühinemine märkimisväärselt konkurentsi suurtele tööstustarbijatele mõeldud gaasitarnete turul.

Gaasi ladustamine

| (41) | MOL Storage on ainus ettevõtja, kes pakub gaasi ladustamise teenuseid Ungaris. Juurdepääs gaasi ladustamisele on oluline kõigile gaasitarnijatele, kes tegutsevad gaasi hulgi- ja jaemüügiturul, sest see võimaldab hallata tarbijate nõudluse hooajalist kõikumist. Komisjon arvab, et ühinemise tulemusel on uuel üksusel võime ja stiimul tugevdada oma diskrimineeriva käitumise kaudu ressurssidele juurdepääsu sulgemise strateegiat isegi siis, kui ladustamisteenuste hinnad on reguleeritud (nagu nõutakse Ungari energeetikaameti resolutsioonis, millega kiidetakse tehing heaks). |
| --- | --- |

(41)

MOL Storage on ainus ettevõtja, kes pakub gaasi ladustamise teenuseid Ungaris. Juurdepääs gaasi ladustamisele on oluline kõigile gaasitarnijatele, kes tegutsevad gaasi hulgi- ja jaemüügiturul, sest see võimaldab hallata tarbijate nõudluse hooajalist kõikumist. Komisjon arvab, et ühinemise tulemusel on uuel üksusel võime ja stiimul tugevdada oma diskrimineeriva käitumise kaudu ressurssidele juurdepääsu sulgemise strateegiat isegi siis, kui ladustamisteenuste hinnad on reguleeritud (nagu nõutakse Ungari energeetikaameti resolutsioonis, millega kiidetakse tehing heaks).

| (42) | Uus üksus võib kontrollida ka uute ladustamisvõimaluste arendamist Ungaris, arvestades, et i) ettevõtjal MOL Storage on optsioon osta ettevõtjalt MOL E & P ammendunud piirkonnad ja ii) ettevõtjal MOL on ammendunud piirkondade müümisel stiimul eelistada oma 25 % osaluse tõttu ettevõtja MOL Storage aktsiakapitalis ettevõtjat MOL Storage ettevõtjale MOL E & P. |
| --- | --- |

(42)

Uus üksus võib kontrollida ka uute ladustamisvõimaluste arendamist Ungaris, arvestades, et i) ettevõtjal MOL Storage on optsioon osta ettevõtjalt MOL E & P ammendunud piirkonnad ja ii) ettevõtjal MOL on ammendunud piirkondade müümisel stiimul eelistada oma 25 % osaluse tõttu ettevõtja MOL Storage aktsiakapitalis ettevõtjat MOL Storage ettevõtjale MOL E & P.

Gaasi edastamine

| (43) | MOL Transmission omab ja juhib Ungari kõrgsurvevõrku. 25 % ja ühe aktsiaga vähemusosalus, mille MOL säilitaks ettevõtjas MOL WMT, annab ettevõtjale MOL Transmission stiimuli tugevdada oma ressurssidele juurdepääsu sulgemise strateegiat, kahjustades ülekandevõrgule juurdepääsu andmisel diskrimineeriva käitumise tõttu ettevõtja E.ON järgnevate turgude konkurente. |
| --- | --- |

(43)

MOL Transmission omab ja juhib Ungari kõrgsurvevõrku. 25 % ja ühe aktsiaga vähemusosalus, mille MOL säilitaks ettevõtjas MOL WMT, annab ettevõtjale MOL Transmission stiimuli tugevdada oma ressurssidele juurdepääsu sulgemise strateegiat, kahjustades ülekandevõrgule juurdepääsu andmisel diskrimineeriva käitumise tõttu ettevõtja E.ON järgnevate turgude konkurente.

ELEKTRITURUD

| (44) | Komisjoni turu-uuring on näidanud ka konkurentsiga seotud probleeme mitmel elektriturul, mis tulenevad sellest, et MOL WMT tegevused eelneval, st suurtele elektrijaamadele mõeldud gaasitarnete turul, ja ettevõtja E.ON tegevused järgnevatel, st elektrienergia tootmise, hulgi- ja jaemüügiturul, on vertikaalselt integreeritud. |
| --- | --- |

(44)

Komisjoni turu-uuring on näidanud ka konkurentsiga seotud probleeme mitmel elektriturul, mis tulenevad sellest, et MOL WMT tegevused eelneval, st suurtele elektrijaamadele mõeldud gaasitarnete turul, ja ettevõtja E.ON tegevused järgnevatel, st elektrienergia tootmise, hulgi- ja jaemüügiturul, on vertikaalselt integreeritud.

| (45) | Kuna MOL ei tegutse elektriturgudel, siis on E.ON alates 1995. aastast teinud olulisi investeeringuid Ungari elektrienergiasektorisse. Kontsern on praegu tegev elektrienergia tootmises Debrecenis asuva väikese gaasiküttel toimiva elektrijaama kaudu (95 MW) ning hulgi- ja jaemüügis kuuest elektrienergia piirkondlikust jaotusettevõtjast kolme ja elektrienergia müügiga tegeleva E.ON EK omamise kaudu. Lisaks kontrollib E.ON mitmeid ettevõtteid, mis on seotud elektrienergia jaemüügiga naaberriikides. |
| --- | --- |

(45)

Kuna MOL ei tegutse elektriturgudel, siis on E.ON alates 1995. aastast teinud olulisi investeeringuid Ungari elektrienergiasektorisse. Kontsern on praegu tegev elektrienergia tootmises Debrecenis asuva väikese gaasiküttel toimiva elektrijaama kaudu (95 MW) ning hulgi- ja jaemüügis kuuest elektrienergia piirkondlikust jaotusettevõtjast kolme ja elektrienergia müügiga tegeleva E.ON EK omamise kaudu. Lisaks kontrollib E.ON mitmeid ettevõtteid, mis on seotud elektrienergia jaemüügiga naaberriikides.

| (46) | Juba enne tehingu toimumist on ettevõtjal MOL WMT valitsev seisund suurtele elektrijaamadele mõeldud gaasitarnete turul. Tehing tooks kaasa olulise muudatuse, mille tulemusel uuel üksusel oleks võime ja tõenäoliselt ka stiimul kasutada ära oma kontrollpositsiooni Ungari gaasivarudele juurdepääsul, et sulgeda see oma praegustele ja potentsiaalsetele konkurentidele järgnevatel elektrienergia turgudel, nagu edasimüüjatele mõeldud hulgimüügiturul ning keskmistele ja suurtele tööstus- ja äritarbijatele, väikestele tööstus- ja äritarbijatele ning kodutarbijatele mõeldud jaemüügiturul. |
| --- | --- |

(46)

Juba enne tehingu toimumist on ettevõtjal MOL WMT valitsev seisund suurtele elektrijaamadele mõeldud gaasitarnete turul. Tehing tooks kaasa olulise muudatuse, mille tulemusel uuel üksusel oleks võime ja tõenäoliselt ka stiimul kasutada ära oma kontrollpositsiooni Ungari gaasivarudele juurdepääsul, et sulgeda see oma praegustele ja potentsiaalsetele konkurentidele järgnevatel elektrienergia turgudel, nagu edasimüüjatele mõeldud hulgimüügiturul ning keskmistele ja suurtele tööstus- ja äritarbijatele, väikestele tööstus- ja äritarbijatele ning kodutarbijatele mõeldud jaemüügiturul.

Elektrienergia tootmine/hulgimüük

| (47) | 2005. aastal oli Ungari elektrienergia tootmise koguvõimsus umbes 8 000 MW, kui 2004. aastal oli riigi tippkoormus 6 350 MW. Ungari elektrienergia tootmine on jagatud tuumaenergia (tootmisvõimsus 1 800 MW) ning pruunsöe-, gaasi- ja kivisöeelektrijaamade (tootmisvõimsus 5 700 MW) vahel. Peaaegu 40 % Ungaris tarbitud elektrienergiast toodetakse Paksi tuumaelektrijaamas, ülejäänud 60 % saadakse peamiselt süsivesinikke (pruunsütt, gaasi ja kivisütt) kasutavatest elektrijaamadest ja ka imporditud elektrienergiast. Valdav osa suurte elektrijaamade tootmisvõimsusest kulub Ungari elektriturgu valitseva ja avalikke teenuseid osutava hulgimüügiettevõtjaga MVM sõlmitud pikaajaliste elektrienergia ostulepingute täitmiseks. Turu-uuring leidis, et elektrienergia ostulepingute kohane tootmisvõimsus moodustas 2005. aastal 4 000–5 000 MW. |
| --- | --- |

(47)

2005. aastal oli Ungari elektrienergia tootmise koguvõimsus umbes 8 000 MW, kui 2004. aastal oli riigi tippkoormus 6 350 MW. Ungari elektrienergia tootmine on jagatud tuumaenergia (tootmisvõimsus 1 800 MW) ning pruunsöe-, gaasi- ja kivisöeelektrijaamade (tootmisvõimsus 5 700 MW) vahel. Peaaegu 40 % Ungaris tarbitud elektrienergiast toodetakse Paksi tuumaelektrijaamas, ülejäänud 60 % saadakse peamiselt süsivesinikke (pruunsütt, gaasi ja kivisütt) kasutavatest elektrijaamadest ja ka imporditud elektrienergiast. Valdav osa suurte elektrijaamade tootmisvõimsusest kulub Ungari elektriturgu valitseva ja avalikke teenuseid osutava hulgimüügiettevõtjaga MVM sõlmitud pikaajaliste elektrienergia ostulepingute täitmiseks. Turu-uuring leidis, et elektrienergia ostulepingute kohane tootmisvõimsus moodustas 2005. aastal 4 000–5 000 MW.

| (48) | Hinnatakse, et Ungaris on vaja 2020. aastaks elektrienergia tootmisvõimsust uuendada (5 000 MW ehk 60 % praegusest koguvõimsusest), et asendada vanu elektrijaamu (3 500 MW) ja rahuldada suurenenud nõudlust. Seega peaks Ungari elektrienergia tootmisvõimsus suurenema 8 000 MW-lt umbes 10 500 MW-le. |
| --- | --- |

(48)

Hinnatakse, et Ungaris on vaja 2020. aastaks elektrienergia tootmisvõimsust uuendada (5 000 MW ehk 60 % praegusest koguvõimsusest), et asendada vanu elektrijaamu (3 500 MW) ja rahuldada suurenenud nõudlust. Seega peaks Ungari elektrienergia tootmisvõimsus suurenema 8 000 MW-lt umbes 10 500 MW-le.

| (49) | Komisjoni läbiviidud uute elektrijaamade projektide turu-uuring näitas, et uutes elektrijaamades hakkab peamiseks kasutatavaks kütuseks olema gaas. Ungari energeetikaamet on seisukohal, et gaasiküttega elektrijaamad peaksid suutma anda 60 % uuest tootmisvõimsusest. |
| --- | --- |

(49)

Komisjoni läbiviidud uute elektrijaamade projektide turu-uuring näitas, et uutes elektrijaamades hakkab peamiseks kasutatavaks kütuseks olema gaas. Ungari energeetikaamet on seisukohal, et gaasiküttega elektrijaamad peaksid suutma anda 60 % uuest tootmisvõimsusest.

| (50) | Elektrienergia edasimüüjad impordivad elektrienergiat Ungarisse peamiselt transiidiks või tarneteks keskmistele ja suurtele tarbijatele. Avalikke teenuseid osutav hulgimüügiettevõtja MVM importis 2003. aastal [30–40 %] imporditud elektrienergiast. E.ON oli [10–20 %] imporditud elektrienergiaga suuruselt teine importija, eespool teistest elektrienergia edasimüüjatest. Vastavalt 2005. aastal elektrienergia edastamise ettevõtja MAVIR tehtud uuringule peaks elektrienergia import Ungarisse järgneva 10 aasta jooksul vähenema, samas kui Ungari elektrienergia kogunõudlus jätkab pidevalt kasvamist. Seega peaks imporditud elektrienergia osa elektrienergia kogunõudluses vähenema ja riigisiseselt toodetud elektrienergia osa suurenema. |
| --- | --- |

(50)

Elektrienergia edasimüüjad impordivad elektrienergiat Ungarisse peamiselt transiidiks või tarneteks keskmistele ja suurtele tarbijatele. Avalikke teenuseid osutav hulgimüügiettevõtja MVM importis 2003. aastal [30–40 %] imporditud elektrienergiast. E.ON oli [10–20 %] imporditud elektrienergiaga suuruselt teine importija, eespool teistest elektrienergia edasimüüjatest. Vastavalt 2005. aastal elektrienergia edastamise ettevõtja MAVIR tehtud uuringule peaks elektrienergia import Ungarisse järgneva 10 aasta jooksul vähenema, samas kui Ungari elektrienergia kogunõudlus jätkab pidevalt kasvamist. Seega peaks imporditud elektrienergia osa elektrienergia kogunõudluses vähenema ja riigisiseselt toodetud elektrienergia osa suurenema.

| (51) | Juba enne tehingu toimumist on ettevõtjal MOL WMT valitsev seisund suurtele elektrijaamadele mõeldud gaasitarnete turul. Seega on uuel üksusel pärast tehingu toimumist võime määrata oma konkurentide elektrijaamadele gaasitarnete tingimusi (hinnad, heakskiitmiseeskirjad, võta-või-maksa trahvid, katkestamisõigus, jms) ja diskrimineerida konkureerivaid elektrienergiatootjaid mitmel muul viisil. |
| --- | --- |

(51)

Juba enne tehingu toimumist on ettevõtjal MOL WMT valitsev seisund suurtele elektrijaamadele mõeldud gaasitarnete turul. Seega on uuel üksusel pärast tehingu toimumist võime määrata oma konkurentide elektrijaamadele gaasitarnete tingimusi (hinnad, heakskiitmiseeskirjad, võta-või-maksa trahvid, katkestamisõigus, jms) ja diskrimineerida konkureerivaid elektrienergiatootjaid mitmel muul viisil.

| (52) | Komisjoni uurimine näitas, et kohe pärast tehingu toimumist hakkab E.ON tõenäoliselt kahte strateegiat kasutama, et oma seisundit tugevdada nii Ungari elektrienergia tootmises/tarnete hulgimüügiturul kui ka elektrienergia jaemüügiturul. |
| --- | --- |

(52)

Komisjoni uurimine näitas, et kohe pärast tehingu toimumist hakkab E.ON tõenäoliselt kahte strateegiat kasutama, et oma seisundit tugevdada nii Ungari elektrienergia tootmises/tarnete hulgimüügiturul kui ka elektrienergia jaemüügiturul.

| (53) | Esiteks tõstab E.ON tõenäoliselt oma konkurentide uutele gaasiküttega elektrijaamadele müüdava gaasi hinda, eesmärgiga vältida, et konkurendid ehitaksid uusi gaasiküttega elektrijaamu, ja seeläbi soosida oma samalaadseid projekte. Selline strateegia oleks ettevõtjale E.ON ahvatlev, arvestades, et tal on huvi märkimisväärselt laiendada oma energiatootmisvõimsust Ungaris. E.ON võib diskrimineerida ka neid uusi gaasiküttega elektrijaamu, mis ei varusta tema järgnevatel elektrienergia jaemüügiturgudel tegutsevaid tütarettevõtjaid. Selline strateegia oleks majanduslikult mõistlik, sest see annaks ettevõtjale E.ON teatud määral kontrolli elektrienergia tootmise/hulgimüügituru üle ja täiendava konkurentsieelise elektrienergia jaemüügiturul. |
| --- | --- |

(53)

Esiteks tõstab E.ON tõenäoliselt oma konkurentide uutele gaasiküttega elektrijaamadele müüdava gaasi hinda, eesmärgiga vältida, et konkurendid ehitaksid uusi gaasiküttega elektrijaamu, ja seeläbi soosida oma samalaadseid projekte. Selline strateegia oleks ettevõtjale E.ON ahvatlev, arvestades, et tal on huvi märkimisväärselt laiendada oma energiatootmisvõimsust Ungaris. E.ON võib diskrimineerida ka neid uusi gaasiküttega elektrijaamu, mis ei varusta tema järgnevatel elektrienergia jaemüügiturgudel tegutsevaid tütarettevõtjaid. Selline strateegia oleks majanduslikult mõistlik, sest see annaks ettevõtjale E.ON teatud määral kontrolli elektrienergia tootmise/hulgimüügituru üle ja täiendava konkurentsieelise elektrienergia jaemüügiturul.

| (54) | Teiseks hakkab uus üksus olemasolevate elektrijaamade suhtes tõenäoliselt ellu viima sama ressurssidele juurdepääsu sulgemise strateegiat, eesmärgiga piirata nende konkurentsivõimet elektrienergia tootmise/hulgimüügituru vabaturu osas, millega kaasneks lõpuks nende lahkumine turult. Mitmed turuosalised on väljendanud muret, et E.ON püüaks sel juhul nende varasid omandada. |
| --- | --- |

(54)

Teiseks hakkab uus üksus olemasolevate elektrijaamade suhtes tõenäoliselt ellu viima sama ressurssidele juurdepääsu sulgemise strateegiat, eesmärgiga piirata nende konkurentsivõimet elektrienergia tootmise/hulgimüügituru vabaturu osas, millega kaasneks lõpuks nende lahkumine turult. Mitmed turuosalised on väljendanud muret, et E.ON püüaks sel juhul nende varasid omandada.

| (55) | Edaspidises liberaliseeritud õiguslikus raamistikus, kus vabaturu osas on praegusest suurem energiatootmisvõimsus (ja ettevõtjal E.ON suurem osa energiatootmises), on eespool kirjeldatud ressurssidele juurdepääsu sulgemise strateegiad veelgi tõhusamad ja seega ka kahjulikumad. Nende strateegiate kasutamine vähendaks konkureeriva gaasiküttega elektrijaama võimet turul võistelda ja piiraks konkurentsile rajatud elektrienergia jaemüügituru arengu ulatust. |
| --- | --- |

(55)

Edaspidises liberaliseeritud õiguslikus raamistikus, kus vabaturu osas on praegusest suurem energiatootmisvõimsus (ja ettevõtjal E.ON suurem osa energiatootmises), on eespool kirjeldatud ressurssidele juurdepääsu sulgemise strateegiad veelgi tõhusamad ja seega ka kahjulikumad. Nende strateegiate kasutamine vähendaks konkureeriva gaasiküttega elektrijaama võimet turul võistelda ja piiraks konkurentsile rajatud elektrienergia jaemüügituru arengu ulatust.

| (56) | Ettevõtja E.ON strateegia muudaks kohe pärast tehingu toimumist Ungari uue tootmisvõimsuse arengu aeglasemaks ja vähem konkurentsivõimeliseks (võrreldes olukorraga, kus erinevad turuosalised ehitaksid uusi elektrijaamu) ning lõpuks tõstaks see elektrienergia hulgimüügihindu. Seega takistaks selline käitumine tõhusat konkurentsi edasimüüjatele mõeldud elektrienergia tootmise/hulgimüügitarnete turul. |
| --- | --- |

(56)

Ettevõtja E.ON strateegia muudaks kohe pärast tehingu toimumist Ungari uue tootmisvõimsuse arengu aeglasemaks ja vähem konkurentsivõimeliseks (võrreldes olukorraga, kus erinevad turuosalised ehitaksid uusi elektrijaamu) ning lõpuks tõstaks see elektrienergia hulgimüügihindu. Seega takistaks selline käitumine tõhusat konkurentsi edasimüüjatele mõeldud elektrienergia tootmise/hulgimüügitarnete turul.

Elektrienergia jaemüük

| (57) | E.ON on selgelt Ungari elektrienergia jaemüügituru juhtiv jõud. Ta on ainus kontsern, kellel on tugev positsioon nii turu reguleeritud osas (kuuest piirkondlikust jaotusettevõtjast kolme kaudu) kui ka vabaturu osas (E.ON EK on üks Ungari kolmest suurimast elektrienergia edasimüüjast) umbes [40–50 %] turuosaga. |
| --- | --- |

(57)

E.ON on selgelt Ungari elektrienergia jaemüügituru juhtiv jõud. Ta on ainus kontsern, kellel on tugev positsioon nii turu reguleeritud osas (kuuest piirkondlikust jaotusettevõtjast kolme kaudu) kui ka vabaturu osas (E.ON EK on üks Ungari kolmest suurimast elektrienergia edasimüüjast) umbes [40–50 %] turuosaga.

| (58) | E.ON strateegia elektrienergia tootmise/hulgimüügiturul takistaks oluliselt konkurentsi kõikidel elektrienergia jaemüügiturgudel. See mõju avalduks esmalt uue tootmisvõimsuse konkurentsivõimetus arengus ja kõrgemates hulgimüügihindades. Teiseks vähendaks uue üksuse tõenäoline strateegia ühendada gaasitarned ja elektrienergia ostmine gaasiküttega elektrijaamadest konkurentidest elektrienergia jaemüügiettevõtjate võimet hankida konkurentsivõimelist elektrienergiat ning tugevdaks veelgi uue üksuse juba praegu tugevat positsiooni elektrienergia jaemüügiturul. Samuti näitas komisjoni turu-uuring, et Ungaris on (gaasi ja elektrienergia) topeltpakkumised olulisel kohal. Komisjon on seisukohal, et ettevõtjal E.ON on nii võime kui ka stiimul kohe pärast tehingu toimumist takistada elektrienergia jaemüügiturgudel tegutsevaid ettevõtteid tegemast topeltpakkumisi, sulgedes sellist turundusstrateegiat järgivate konkurentide juurdepääsu gaasivarudele ning seega takistades märkimisväärselt konkurentsi väikestele tööstus- ja äritarbijatele ning kodutarbijatele mõeldud elektrienergiatarnete turul. |
| --- | --- |

(58)

E.ON strateegia elektrienergia tootmise/hulgimüügiturul takistaks oluliselt konkurentsi kõikidel elektrienergia jaemüügiturgudel. See mõju avalduks esmalt uue tootmisvõimsuse konkurentsivõimetus arengus ja kõrgemates hulgimüügihindades. Teiseks vähendaks uue üksuse tõenäoline strateegia ühendada gaasitarned ja elektrienergia ostmine gaasiküttega elektrijaamadest konkurentidest elektrienergia jaemüügiettevõtjate võimet hankida konkurentsivõimelist elektrienergiat ning tugevdaks veelgi uue üksuse juba praegu tugevat positsiooni elektrienergia jaemüügiturul. Samuti näitas komisjoni turu-uuring, et Ungaris on (gaasi ja elektrienergia) topeltpakkumised olulisel kohal. Komisjon on seisukohal, et ettevõtjal E.ON on nii võime kui ka stiimul kohe pärast tehingu toimumist takistada elektrienergia jaemüügiturgudel tegutsevaid ettevõtteid tegemast topeltpakkumisi, sulgedes sellist turundusstrateegiat järgivate konkurentide juurdepääsu gaasivarudele ning seega takistades märkimisväärselt konkurentsi väikestele tööstus- ja äritarbijatele ning kodutarbijatele mõeldud elektrienergiatarnete turul.

E.   KOHUSTUSED

| (59) | 20. oktoobril 2005 esitas E.ON võetud kohustused, et kõrvaldada eespool kirjeldatud gaasi- ja elektrituru konkurentsi puudutavaid probleeme. 16. novembril 2005 esitas E.ON muudetud kohustused ja 8. detsembril kohustuste lõppversiooni. Komisjon on seisukohal, et kõnealuste ettevõtjate võetud kohustused, mis on pärast turu-uuringut oluliselt paranenud võrreldes esialgse pakkumisega, lükkavad ümber kolmandate poolte mure gaasi piisava likviidsuse kindlustamise vajaduse üle gaasi hulgimüügiturul Ungaris sellise hinna ja tingimustega, mis lubavad kolmandatel pooltel tulemuslikult konkureerida uue üksusega Ungari järgnevatel gaasi- ja elektriturgudel. |
| --- | --- |

(59)

20. oktoobril 2005 esitas E.ON võetud kohustused, et kõrvaldada eespool kirjeldatud gaasi- ja elektrituru konkurentsi puudutavaid probleeme. 16. novembril 2005 esitas E.ON muudetud kohustused ja 8. detsembril kohustuste lõppversiooni. Komisjon on seisukohal, et kõnealuste ettevõtjate võetud kohustused, mis on pärast turu-uuringut oluliselt paranenud võrreldes esialgse pakkumisega, lükkavad ümber kolmandate poolte mure gaasi piisava likviidsuse kindlustamise vajaduse üle gaasi hulgimüügiturul Ungaris sellise hinna ja tingimustega, mis lubavad kolmandatel pooltel tulemuslikult konkureerida uue üksusega Ungari järgnevatel gaasi- ja elektriturgudel.

ETTEVÕTJATE HUVIDE ERISTAMINE

| (60) | Esiteks loobub MOL vastavalt võetud kohustustele kuue kuu jooksul pärast tehingu toimumist oma 25 % ja ühe aktsiaga osalusest ettevõtetes MOL Storage ja MOL WMT. Lisaks ei omanda MOL otsest ega kaudset vähemusosalust ettevõtetes MOL WMT ja MOL Storage 10-aastase perioodi jooksul seni, kuni E.ON on nende ettevõtete peamine enamusaktsionär. |
| --- | --- |

(60)

Esiteks loobub MOL vastavalt võetud kohustustele kuue kuu jooksul pärast tehingu toimumist oma 25 % ja ühe aktsiaga osalusest ettevõtetes MOL Storage ja MOL WMT. Lisaks ei omanda MOL otsest ega kaudset vähemusosalust ettevõtetes MOL WMT ja MOL Storage 10-aastase perioodi jooksul seni, kuni E.ON on nende ettevõtete peamine enamusaktsionär.

| (61) | Vastavalt võetud kohustustele lükkab ettevõtja MOL 25 % osaluse loovutamine ettevõtetes MOL Storage ja MOL WMT ümber kahtlused, mis tulenevad struktuurilistest sidemetest ettevõtete MOL ja E.ON vahel. Turu-uuringus küsitletud ettevõtjad tervitasid üldiselt nimetatud pooltevaheliste struktuuriliste sidemete katkestamist. |
| --- | --- |

(61)

Vastavalt võetud kohustustele lükkab ettevõtja MOL 25 % osaluse loovutamine ettevõtetes MOL Storage ja MOL WMT ümber kahtlused, mis tulenevad struktuurilistest sidemetest ettevõtete MOL ja E.ON vahel. Turu-uuringus küsitletud ettevõtjad tervitasid üldiselt nimetatud pooltevaheliste struktuuriliste sidemete katkestamist.

| (62) | Teiseks ei kasuta MOL vastavalt võetud kohustustele oma ostuoptsiooni 25 % ja 1 aktsia üle ettevõttes MOL Transmission. Lisaks ei müü MOL oma osalust ettevõttes MOL Transmission ettevõttele E.ON ega ühelegi tema tütarettevõtjale 10-aastase perioodi jooksul seni, kuni E.ON on ettevõtete MOL WMT ja MOL Storage enamusaktsionär, mis välistaks ettevõtte E.ON ainu- või ühiskontrolli ettevõtte MOL Transmission üle. |
| --- | --- |

(62)

Teiseks ei kasuta MOL vastavalt võetud kohustustele oma ostuoptsiooni 25 % ja 1 aktsia üle ettevõttes MOL Transmission. Lisaks ei müü MOL oma osalust ettevõttes MOL Transmission ettevõttele E.ON ega ühelegi tema tütarettevõtjale 10-aastase perioodi jooksul seni, kuni E.ON on ettevõtete MOL WMT ja MOL Storage enamusaktsionär, mis välistaks ettevõtte E.ON ainu- või ühiskontrolli ettevõtte MOL Transmission üle.

| (63) | See võimaldab pädevatel konkurentsiasutustel üle vaadata igasuguse struktuurilise sideme tekkimise uue üksuse ja ettevõtte MOL Transmission vahel (eriti ostuoptsiooni kasutamisel) sellel ajal valitsevate turutingimuste raames. |
| --- | --- |

(63)

See võimaldab pädevatel konkurentsiasutustel üle vaadata igasuguse struktuurilise sideme tekkimise uue üksuse ja ettevõtte MOL Transmission vahel (eriti ostuoptsiooni kasutamisel) sellel ajal valitsevate turutingimuste raames.

GAASISEKTORI JA GAASITARNETE TEATUD LEPINGUMAHU VABAKSLASKMINE

| (64) | E.ON kohustub rakendama Ungaris gaasisektori vabakslaskmise programmi ettevõtete kaupa Internetis toimuva enampakkumise teel. Gaasisektori vabakslaskmise programm näeb ette, et igal aastal korraldatakse ühe miljardi kuupmeetri gaasi kohta enampakkumine (kokku 8 enampakkumist aastatel 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 ja 2013). Programm kestab kokku 9 aastat kuni juulini 2015. Järelevalvet enampakkumiste ja gaasisektori vabakslaskmise programmi rakendamise üle teostavad Ungari energeetikaamet ja seirehaldur. |
| --- | --- |

(64)

E.ON kohustub rakendama Ungaris gaasisektori vabakslaskmise programmi ettevõtete kaupa Internetis toimuva enampakkumise teel. Gaasisektori vabakslaskmise programm näeb ette, et igal aastal korraldatakse ühe miljardi kuupmeetri gaasi kohta enampakkumine (kokku 8 enampakkumist aastatel 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 ja 2013). Programm kestab kokku 9 aastat kuni juulini 2015. Järelevalvet enampakkumiste ja gaasisektori vabakslaskmise programmi rakendamise üle teostavad Ungari energeetikaamet ja seirehaldur.

| (65) | Lisaks kohustub E.ON kolmandale poolele üle andma poole MOL WMT ja MOL E & P kodumaise gaasitarnete lepingumahust (edaspidi “tarneleping”) 6 kuu jooksul tehingu toimumisest. Osalise lepingumahu loovutamisega võtab kolmas pool üle kõik talle määratud ettevõtja MOL WMT tarnelepingust tulenevad õigused ja kohustused. Loovutamine jõustub 2007. gaasiaasta alguses (juulis 2007) ja kehtib kogu tarnelepingu kehtivuse jooksul 2015. aasta juulini. Tarnelepingu loovutatav osa puudutab umbes 7,6–10 miljardit kuupmeetrit gaasi, millest esimesel aastal suunatakse turule 1,2 miljardit kuupmeetrit. |
| --- | --- |

(65)

Lisaks kohustub E.ON kolmandale poolele üle andma poole MOL WMT ja MOL E & P kodumaise gaasitarnete lepingumahust (edaspidi “tarneleping”) 6 kuu jooksul tehingu toimumisest. Osalise lepingumahu loovutamisega võtab kolmas pool üle kõik talle määratud ettevõtja MOL WMT tarnelepingust tulenevad õigused ja kohustused. Loovutamine jõustub 2007. gaasiaasta alguses (juulis 2007) ja kehtib kogu tarnelepingu kehtivuse jooksul 2015. aasta juulini. Tarnelepingu loovutatav osa puudutab umbes 7,6–10 miljardit kuupmeetrit gaasi, millest esimesel aastal suunatakse turule 1,2 miljardit kuupmeetrit.

| (66) | Et nõuetekohaselt hinnata, kas poolte võetud kohustused gaasisektori ja gaasitarnete teatud lepingumahu vabakslaskmise kohta on asjakohased, et lükata ümber menetluse käigus tekkinud konkurentsi puudutavaid kahtluseid, on komisjon teostanud järelevalvet samalaadsete programmide üle erinevates Euroopa riikides ja teinud Ungari gaasi- ja elektriettevõtetega turu-uuringu. |
| --- | --- |

(66)

Et nõuetekohaselt hinnata, kas poolte võetud kohustused gaasisektori ja gaasitarnete teatud lepingumahu vabakslaskmise kohta on asjakohased, et lükata ümber menetluse käigus tekkinud konkurentsi puudutavaid kahtluseid, on komisjon teostanud järelevalvet samalaadsete programmide üle erinevates Euroopa riikides ja teinud Ungari gaasi- ja elektriettevõtetega turu-uuringu.

| (67) | Komisjon on seisukohal, et poolte pakutud gaasisektori ja gaasitarnete teatud lepingumahu vabakslaskmine koos turu-uuringu kolmandatest pooltest vastajate ettepandud muudatuste ja täiendustega on piisav, et ümber lükata tehingust põhjustatud konkurentsi puudutavaid kahtluseid. Gaasisektori ja gaasitarnete teatud lepingumahu vabakslaskmise kombinatsioon kindlustab, et kõigil turuosalistel (nii gaasi tarbijatel kui ka edasimüüjatel) on võimalik hankida oma vajaduste rahuldamiseks gaasi konkurentsivõimeliste ja mittediskrimineerivate tingimuste alusel ning vähemalt suurel määral ühinemisel tekkinud üksusest sõltumatult. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon on seisukohal, et poolte pakutud gaasisektori ja gaasitarnete teatud lepingumahu vabakslaskmine koos turu-uuringu kolmandatest pooltest vastajate ettepandud muudatuste ja täiendustega on piisav, et ümber lükata tehingust põhjustatud konkurentsi puudutavaid kahtluseid. Gaasisektori ja gaasitarnete teatud lepingumahu vabakslaskmise kombinatsioon kindlustab, et kõigil turuosalistel (nii gaasi tarbijatel kui ka edasimüüjatel) on võimalik hankida oma vajaduste rahuldamiseks gaasi konkurentsivõimeliste ja mittediskrimineerivate tingimuste alusel ning vähemalt suurel määral ühinemisel tekkinud üksusest sõltumatult.

| (68) | Komisjon on seisukohal, et vabakslastava gaasi kogumaht on piisav, et luua Ungari gaasi hulgimüügiturul gaasi piisav likviidusus selleks, et kindlustada järgnevatel gaasi ja elektriturgudel tõhusa konkurentsi areng ja jätkusuutlikkus. Mõlema meetme kaudu saavutatud gaasi vabastamise kogumaht on märkimisväärne, võrreldes teiste olemasolevate gaasi vabastamise programmidega (igal aastal 2 miljardit kuupmeetrit ehk kuni 14 % kogu Ungari sisetarbimisest). |
| --- | --- |

(68)

Komisjon on seisukohal, et vabakslastava gaasi kogumaht on piisav, et luua Ungari gaasi hulgimüügiturul gaasi piisav likviidusus selleks, et kindlustada järgnevatel gaasi ja elektriturgudel tõhusa konkurentsi areng ja jätkusuutlikkus. Mõlema meetme kaudu saavutatud gaasi vabastamise kogumaht on märkimisväärne, võrreldes teiste olemasolevate gaasi vabastamise programmidega (igal aastal 2 miljardit kuupmeetrit ehk kuni 14 % kogu Ungari sisetarbimisest).

| (69) | Gaasisektori ja gaasitarnete teatud lepingumahu vabakslaskmise programmi kestus (kuni juulini 2015) kindlustab, et enne turustruktuuride ja konkurentsitingimuste muutumist on piisav likviidsus olnud kättesaadav piisavalt kaua aega. Lisaks kindlustab gaasisektori ja gaasitarnete teatud lepingumahu vabakslaskmise programmi hinnamehhanism selle, et edukad pakkujad saavad gaasi samadel (või gaasisektori vabakslaskmise korral isegi parematel) konkurentsitingimustel kui uus üksus. Komisjon leiab, et see hinnamehhanism on ahvatlev kolmandatele pooltele ja see pakub stiimuleid osalemaks aktiivselt gaasisektori vabakslaskmise programmi enampakkumistel. |
| --- | --- |

(69)

Gaasisektori ja gaasitarnete teatud lepingumahu vabakslaskmise programmi kestus (kuni juulini 2015) kindlustab, et enne turustruktuuride ja konkurentsitingimuste muutumist on piisav likviidsus olnud kättesaadav piisavalt kaua aega. Lisaks kindlustab gaasisektori ja gaasitarnete teatud lepingumahu vabakslaskmise programmi hinnamehhanism selle, et edukad pakkujad saavad gaasi samadel (või gaasisektori vabakslaskmise korral isegi parematel) konkurentsitingimustel kui uus üksus. Komisjon leiab, et see hinnamehhanism on ahvatlev kolmandatele pooltele ja see pakub stiimuleid osalemaks aktiivselt gaasisektori vabakslaskmise programmi enampakkumistel.

| (70) | Komisjon on arvamusel, et gaasisektori vabakslaskmise programm on oma põhijoontelt (maht, kestus, hinnamehhanism) ja oma tehnilistelt joontelt (partiide suurus, lepingute kestus, paindlikkust võimaldavad eeskirjad) suurel määral kooskõlas kriteeriumiga, mida peetakse gaasisektori vabastamise programmi edukaks rakendamiseks kõige tähtsamaks. Üksikasjalikud eeskirjad enampakkumise ja gaasitarnelepingute tõhusaks rakendamiseks töötavad välja pooled Ungari energeetikaameti kontrolli all ning need esitatakse komisjonile heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon on arvamusel, et gaasisektori vabakslaskmise programm on oma põhijoontelt (maht, kestus, hinnamehhanism) ja oma tehnilistelt joontelt (partiide suurus, lepingute kestus, paindlikkust võimaldavad eeskirjad) suurel määral kooskõlas kriteeriumiga, mida peetakse gaasisektori vabastamise programmi edukaks rakendamiseks kõige tähtsamaks. Üksikasjalikud eeskirjad enampakkumise ja gaasitarnelepingute tõhusaks rakendamiseks töötavad välja pooled Ungari energeetikaameti kontrolli all ning need esitatakse komisjonile heakskiitmiseks.

| (71) | Komisjon on seisukohal, et kolmas pool, kellele on vabakslastud lepingumaht üle antud, muutub Ungari gaasiturgudel suureks ja konkurentsivõimeliseks jõuks. Tal on piisavalt pikaks ajaks gaasivarud, et arendada välja oma turupositsioon Ungari gaasiturgudel ja tuua nendele turgudele likviidsust. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon on seisukohal, et kolmas pool, kellele on vabakslastud lepingumaht üle antud, muutub Ungari gaasiturgudel suureks ja konkurentsivõimeliseks jõuks. Tal on piisavalt pikaks ajaks gaasivarud, et arendada välja oma turupositsioon Ungari gaasiturgudel ja tuua nendele turgudele likviidsust.

JUURDEPÄÄS LADUSTAMISELE

| (72) | E.ON kohustub tagama reguleeritud hindade ja tingimuste alusel juurdepääsu ladustamisvõimsusele neile gaasitarbijatele ja gaasi edasimüüjatele, kes ostavad gaasi otse gaasisektori või gaasitarnete teatud lepinguosa vabakslaskmise kaudu. E.ON kohustub pakkuma juurdepääsu piisavale ladustamisvõimsusele ka neile lõppkasutajatele ja hulgimüüjatele, kes ostavad gaasi esimest korda (uued tarbijad) või kelle ladustamise vajadus on suurenenud (praegune õiguslik raamistik tagab ainult, et uuele tarnijale antakse ladustamisvõimsus olemasolevate klientide tarbimise alusel). |
| --- | --- |

(72)

E.ON kohustub tagama reguleeritud hindade ja tingimuste alusel juurdepääsu ladustamisvõimsusele neile gaasitarbijatele ja gaasi edasimüüjatele, kes ostavad gaasi otse gaasisektori või gaasitarnete teatud lepinguosa vabakslaskmise kaudu. E.ON kohustub pakkuma juurdepääsu piisavale ladustamisvõimsusele ka neile lõppkasutajatele ja hulgimüüjatele, kes ostavad gaasi esimest korda (uued tarbijad) või kelle ladustamise vajadus on suurenenud (praegune õiguslik raamistik tagab ainult, et uuele tarnijale antakse ladustamisvõimsus olemasolevate klientide tarbimise alusel).

| (73) | Komisjon on seisukohal, et see kohustus on piisav tagamaks seoses asjakohaste gaasikogustega tõhus ja mittediskrimineeriv juurdepääs ladustamisvõimsusele ning võimaldamaks edasimüüjatel ja tarbijatel struktureerida saadud gaasi vastavalt nende enda või tarbijate vajadustele. Selline ladustamist käsitlev kohustus aitab kaasa sellele, et gaasisektori ja gaasitarnete teatud lepingumahu vabakslaskmine muutub kolmandatele pooltele ahvatlevaks. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon on seisukohal, et see kohustus on piisav tagamaks seoses asjakohaste gaasikogustega tõhus ja mittediskrimineeriv juurdepääs ladustamisvõimsusele ning võimaldamaks edasimüüjatel ja tarbijatel struktureerida saadud gaasi vastavalt nende enda või tarbijate vajadustele. Selline ladustamist käsitlev kohustus aitab kaasa sellele, et gaasisektori ja gaasitarnete teatud lepingumahu vabakslaskmine muutub kolmandatele pooltele ahvatlevaks.

F.   KOKKUVÕTE

| (74) | Eespool nimetatud põhjuste või nende ühismõju tõttu on komisjon jõudnud järeldusele, et ettevõtte E.ON esitatud kohustused on piisavad, et vastata kõnealuse koondumise käigus tekkinud küsimustele. |
| --- | --- |

(74)

Eespool nimetatud põhjuste või nende ühismõju tõttu on komisjon jõudnud järeldusele, et ettevõtte E.ON esitatud kohustused on piisavad, et vastata kõnealuse koondumise käigus tekkinud küsimustele.

| (75) | Seega kuulutab komisjoni otsus kõnealuse tehingu ühinemismääruse artikli 8 lõike 2 kohaselt ühisturuga ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu täitmisega kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(75)

Seega kuulutab komisjoni otsus kõnealuse tehingu ühinemismääruse artikli 8 lõike 2 kohaselt ühisturuga ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu täitmisega kokkusobivaks.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 16.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/29

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2006/623/ÜVJP,

15. september 2006,

millega asutatakse ELi rühm Kosovos võimaliku rahvusvahelise tsiviilmissiooni ja selle koostisosana Euroopa Liidu eriesindaja ametikoha loomise ettevalmistamisele kaasaaitamiseks (ICMi/EUSRi ettevalmistusrühm)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14 ja artikli 25 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1244 algas ÜRO eriesindaja Martti Ahtisaari poolt juhitav Kosovo tulevase staatuse kindlaksmääramise protsess 2005. aasta novembri alguses. Protsessi õnnestumine ei ole oluline mitte ainult Kosovo elanikkonnale selgema tulevikuväljavaate andmiseks, vaid ka piirkonna üldise stabiilsuse saavutamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1244 algas ÜRO eriesindaja Martti Ahtisaari poolt juhitav Kosovo tulevase staatuse kindlaksmääramise protsess 2005. aasta novembri alguses. Protsessi õnnestumine ei ole oluline mitte ainult Kosovo elanikkonnale selgema tulevikuväljavaate andmiseks, vaid ka piirkonna üldise stabiilsuse saavutamiseks.

| (2) | ÜRO jätkab täies ulatuses oma tegevust Kosovos kuni ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 tähtaja lõpuni. Ent ÜRO on mõista andnud, et ta ei kavatse pärast staatuse kindlaksmääramist Kosovo arengutes enam juhtivat rolli mängida. EL on eluliselt huvitatud kõnealuse protsessi positiivsetest tulemustest, ta kannab vastutust selliste tulemuste saavutamise eest ja tal on vahendid nende saavutamisele kaasaaitamiseks. EL on deklareerinud, et pärast staatuse kindlaksmääramist on ta valmis Kosovos suuremat rolli etendama. Seega peab EL hakkama Kosovos mängima tähtsat rolli keerulises keskkonnas. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO jätkab täies ulatuses oma tegevust Kosovos kuni ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 tähtaja lõpuni. Ent ÜRO on mõista andnud, et ta ei kavatse pärast staatuse kindlaksmääramist Kosovo arengutes enam juhtivat rolli mängida. EL on eluliselt huvitatud kõnealuse protsessi positiivsetest tulemustest, ta kannab vastutust selliste tulemuste saavutamise eest ja tal on vahendid nende saavutamisele kaasaaitamiseks. EL on deklareerinud, et pärast staatuse kindlaksmääramist on ta valmis Kosovos suuremat rolli etendama. Seega peab EL hakkama Kosovos mängima tähtsat rolli keerulises keskkonnas.

| (3) | Stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess on Lääne-Balkani piirkonnale suunatud ELi poliitika strateegiline raamistik ning Kosovol on juurdepääs selle vahenditele, sealhulgas Euroopa partnerlusele, poliitilisele ja tehnilisele dialoogile SAPi järelevalvemehhanismi raames ning valdkonnaga seotud ühenduse abiprogrammidele. |
| --- | --- |

(3)

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess on Lääne-Balkani piirkonnale suunatud ELi poliitika strateegiline raamistik ning Kosovol on juurdepääs selle vahenditele, sealhulgas Euroopa partnerlusele, poliitilisele ja tehnilisele dialoogile SAPi järelevalvemehhanismi raames ning valdkonnaga seotud ühenduse abiprogrammidele.

| (4) | Peasekretär/kõrge esindaja Solana ja volinik Rehn esitasid 12. juulil 2006 nõukogule oma aruande “ELi tulevane roll ja panus Kosovos”. Ilma et see piiraks staatuse üle peetavate läbirääkimiste tulemust, analüüsiti aruandes tulevase rahvusvahelise osaluse laadi, ulatust ja kohustusi, ELi rolli pärast staatust käsitleva kokkuleppe saavutamist ning praktilisi vahendeid Kosovo tulevase Euroopa perspektiivi realiseerimiseks. |
| --- | --- |

(4)

Peasekretär/kõrge esindaja Solana ja volinik Rehn esitasid 12. juulil 2006 nõukogule oma aruande “ELi tulevane roll ja panus Kosovos”. Ilma et see piiraks staatuse üle peetavate läbirääkimiste tulemust, analüüsiti aruandes tulevase rahvusvahelise osaluse laadi, ulatust ja kohustusi, ELi rolli pärast staatust käsitleva kokkuleppe saavutamist ning praktilisi vahendeid Kosovo tulevase Euroopa perspektiivi realiseerimiseks.

| (5) | Aruandes rõhutati, et tulevase rahvusvahelise tsiviilmissiooni Kosovos (ICM) aluseks peaks olema ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon. See peaks tagama staatust käsitleva kokkuleppe mittesõjaliste aspektide elluviimise. Staatust käsitleva kokkuleppe elluviimise toetamiseks teeb ICM koostööd Kosovo ametiasutustega, kasutades vajaduse korral õigust sekkuda. |
| --- | --- |

(5)

Aruandes rõhutati, et tulevase rahvusvahelise tsiviilmissiooni Kosovos (ICM) aluseks peaks olema ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon. See peaks tagama staatust käsitleva kokkuleppe mittesõjaliste aspektide elluviimise. Staatust käsitleva kokkuleppe elluviimise toetamiseks teeb ICM koostööd Kosovo ametiasutustega, kasutades vajaduse korral õigust sekkuda.

| (6) | Aruandes soovitati, et ICMi juht, kelleks saab ÜRO Julgeolekunõukogu poolt nimetatud rahvusvahelise üldsuse esindaja (ICR), peaks ühtlasi olema ka ELi eriesindaja (EUSR). ICR/EUSR hakkab kõigi staatust käsitleva kokkuleppe elluviimisega seotud küsimuste lahendamisel täitma keskset, kõigi rahvusvaheliste osalejate tegevust koordineerivat rolli ja loob selleks vajalikud mehhanismid. ICR/EUSR on ELi kodanik, kes nimetatakse ametisse Kosovo staatuse suhtes kokku leppimise ajal. Tema mandaadi tähtsaks osaks on mängida staatuse otsustamise ja UNMIKi (ÜRO ajutine missioon Kosovos) mandaadi lõppemise vahele jääval üleminekuperioodil olulist rolli ICMi loomisel. |
| --- | --- |

(6)

Aruandes soovitati, et ICMi juht, kelleks saab ÜRO Julgeolekunõukogu poolt nimetatud rahvusvahelise üldsuse esindaja (ICR), peaks ühtlasi olema ka ELi eriesindaja (EUSR). ICR/EUSR hakkab kõigi staatust käsitleva kokkuleppe elluviimisega seotud küsimuste lahendamisel täitma keskset, kõigi rahvusvaheliste osalejate tegevust koordineerivat rolli ja loob selleks vajalikud mehhanismid. ICR/EUSR on ELi kodanik, kes nimetatakse ametisse Kosovo staatuse suhtes kokku leppimise ajal. Tema mandaadi tähtsaks osaks on mängida staatuse otsustamise ja UNMIKi (ÜRO ajutine missioon Kosovos) mandaadi lõppemise vahele jääval üleminekuperioodil olulist rolli ICMi loomisel.

| (7) | Ühtlasi soovitati aruandes, et ELi rühm, mis aitaks kaasa ICMi ja selle koostisosana EUSRi ametikoha ettevalmistamisele, loodaks võimalikult kiiresti. Euroopa Komisjon peaks vastavate jõupingutustega ühinema. ICMi ettevalmistused tuleks läbi viia tihedas koostöös teiste tähtsate rahvusvaheliste osalejatega (eelkõige UNOSEKi (ÜRO eriesindaja Kosovos büroo), UNMIKi ja USAga). |
| --- | --- |

(7)

Ühtlasi soovitati aruandes, et ELi rühm, mis aitaks kaasa ICMi ja selle koostisosana EUSRi ametikoha ettevalmistamisele, loodaks võimalikult kiiresti. Euroopa Komisjon peaks vastavate jõupingutustega ühinema. ICMi ettevalmistused tuleks läbi viia tihedas koostöös teiste tähtsate rahvusvaheliste osalejatega (eelkõige UNOSEKi (ÜRO eriesindaja Kosovos büroo), UNMIKi ja USAga).

| (8) | Oma 11. augusti 2006. aasta kirjas peasekretärile/kõrgele esindajale tervitas ÜRO peasekretäri eriesindaja Kosovos Steven P. Schook ELi osavõttu aruteludest tulevase rahvusvahelise osalemise üle Kosovos ja kutsus ELi üles lähetama Prištinasse ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma. |
| --- | --- |

(8)

Oma 11. augusti 2006. aasta kirjas peasekretärile/kõrgele esindajale tervitas ÜRO peasekretäri eriesindaja Kosovos Steven P. Schook ELi osavõttu aruteludest tulevase rahvusvahelise osalemise üle Kosovos ja kutsus ELi üles lähetama Prištinasse ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma.

| (9) | Nõukogu võttis 10. aprillil 2006 vastu ühismeetme 2006/304/ÜVJP, (1) millega asutatakse ELi planeerimisrühm (EUPT Kosovo) seoses ELi võimaliku kriisiohjamise operatsiooniga Kosovos; ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma tegevus tuleks tihedalt kooskõlastada EUPT Kosovo omaga. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu võttis 10. aprillil 2006 vastu ühismeetme 2006/304/ÜVJP, (1) millega asutatakse ELi planeerimisrühm (EUPT Kosovo) seoses ELi võimaliku kriisiohjamise operatsiooniga Kosovos; ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma tegevus tuleks tihedalt kooskõlastada EUPT Kosovo omaga.

| (10) | Vastavalt Euroopa Ülemkogu 7.–9. detsembri 2000. aasta Nice’i kohtumise suunistele tuleks käesoleva ühismeetmega kindlaks määrata peasekretäri/kõrge esindaja roll kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 18 lõikega 3 ja artikliga 26. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt Euroopa Ülemkogu 7.–9. detsembri 2000. aasta Nice’i kohtumise suunistele tuleks käesoleva ühismeetmega kindlaks määrata peasekretäri/kõrge esindaja roll kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 18 lõikega 3 ja artikliga 26.

| (11) | Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõikes 1 nõutakse kogu ühismeetme rakendamise perioodiks ette nähtud lähtesumma kindlaksmääramist. Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate summade kindlaksmääramine näitab seadusandja tahet ja eeldab kulukohustuste assigneeringute kättesaadavust asjaomase eelarveaasta jooksul. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõikes 1 nõutakse kogu ühismeetme rakendamise perioodiks ette nähtud lähtesumma kindlaksmääramist. Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate summade kindlaksmääramine näitab seadusandja tahet ja eeldab kulukohustuste assigneeringute kättesaadavust asjaomase eelarveaasta jooksul.

| (12) | ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma mandaati täidetakse olukorras, kus stabiilsus ei ole täielikult tagatud ja mis võib kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(12)

ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma mandaati täidetakse olukorras, kus stabiilsus ei ole täielikult tagatud ja mis võib kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Eesmärgid

1.   Euroopa Liit asutab käesolevaga rühma Kosovos võimaliku rahvusvahelise tsiviilmissiooni ja selle koostisosana Euroopa Liidu eriesindaja ametikoha loomise ettevalmistamisele kaasaaitamiseks (ICMi/EUSRi ettevalmistusrühm). ICMi/EUSRi ettevalmistusrühm on tegutsemisvalmis hiljemalt 2006. aasta septembri lõpus.

2.   ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma eesmärgid on:

| — | koostöös rahvusvahelise üldsusega ja Kosovo institutsioonidega ning tihedas koostöös UNMIKiga, kooskõlastades täpselt nii selle plaane ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 elluviimise lõpuleviimiseks kui ka vajalikke meetmeid võimalikule rahvusvahelisele tsiviilmissioonile üleminekuks, aidata kaasa ettevalmistustele võimaliku rahvusvahelise tsiviilmissiooni loomiseks; |
| --- | --- |

—

koostöös rahvusvahelise üldsusega ja Kosovo institutsioonidega ning tihedas koostöös UNMIKiga, kooskõlastades täpselt nii selle plaane ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 elluviimise lõpuleviimiseks kui ka vajalikke meetmeid võimalikule rahvusvahelisele tsiviilmissioonile üleminekuks, aidata kaasa ettevalmistustele võimaliku rahvusvahelise tsiviilmissiooni loomiseks;

| — | valmistada tihedas koostöös Euroopa Komisjoniga ning rahvusvahelise üldsuse ja Kosovo institutsioonidega konsulteerides ette ELi tulevase võimalikku rahvusvahelisse tsiviilmissiooni antava panuse elemendid; |
| --- | --- |

—

valmistada tihedas koostöös Euroopa Komisjoniga ning rahvusvahelise üldsuse ja Kosovo institutsioonidega konsulteerides ette ELi tulevase võimalikku rahvusvahelisse tsiviilmissiooni antava panuse elemendid;

| — | tagada, ilma et see piiraks komisjoni pädevust ja EUPT Kosovo mandaati, ELi laiahaardeline, järjepidev ja terviklik roll Kosovos, selleks et õigeaegselt ette valmistada ELi toetus staatust käsitleva kokkuleppe elluviimisele. |
| --- | --- |

—

tagada, ilma et see piiraks komisjoni pädevust ja EUPT Kosovo mandaati, ELi laiahaardeline, järjepidev ja terviklik roll Kosovos, selleks et õigeaegselt ette valmistada ELi toetus staatust käsitleva kokkuleppe elluviimisele.

Artikkel 2

Ülesanded

Oma eesmärgi saavutamiseks keskendub ICMi/EUSRi ettevalmistusrühm järgmistele ülesannetele.

| 1. | Eelkõige mitteametliku ICMi rakkerühma vahendusel kõigi võtmetähtsusega kohalike ja rahvusvaheliste partneritega dialoogi pidamine nende seisukohtade üle võimaliku ICMi ettevalmistamise suhtes. |
| --- | --- |

1.

Eelkõige mitteametliku ICMi rakkerühma vahendusel kõigi võtmetähtsusega kohalike ja rahvusvaheliste partneritega dialoogi pidamine nende seisukohtade üle võimaliku ICMi ettevalmistamise suhtes.

| 2. | Koos rahvusvaheliste partneritega ja UNOSEKiga konsulteerides töö alustamine võimaliku ICMi funktsioonide ja struktuuri võimalike elementide ning isikkooseisu suuruse, sealhulgas kohustuste ja panuste rahvusvaheliste osalejate vahel jagunemise ning mis tahes üleminekumeetmete kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

2.

Koos rahvusvaheliste partneritega ja UNOSEKiga konsulteerides töö alustamine võimaliku ICMi funktsioonide ja struktuuri võimalike elementide ning isikkooseisu suuruse, sealhulgas kohustuste ja panuste rahvusvaheliste osalejate vahel jagunemise ning mis tahes üleminekumeetmete kindlaksmääramiseks.

| 3. | Töö alustamine, et kindlaks määrata võimalikule ICMile antava ELi panuse kõik vajalikud elemendid, sealhulgas EUSRi ametikoha loomine. |
| --- | --- |

3.

Töö alustamine, et kindlaks määrata võimalikule ICMile antava ELi panuse kõik vajalikud elemendid, sealhulgas EUSRi ametikoha loomine.

| 4. | Tiheda koordinatsiooni tagamine kõigi asjaomaste kohalike ja rahvusvaheliste partneritega, nagu on sätestatud artiklis 10. |
| --- | --- |

4.

Tiheda koordinatsiooni tagamine kõigi asjaomaste kohalike ja rahvusvaheliste partneritega, nagu on sätestatud artiklis 10.

Artikkel 3

Struktuur

ICMi/EUSRi ettevalmistusrühmal on ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma juhi büroo Prištinas, nõunike rühm ja haldusrühm. ICMi/EUSRi ettevalmistusrühm saadetakse kohale järk-järgult, võttes arvesse staatuse üle peetavate läbirääkimiste kulgu.

Artikkel 4

ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma juht ja isikkooseis

1.   Käesolevaga nimetatakse Torbjörn Sohlström ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma juhiks.

2.   ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma juht vastutab ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma tegevuse juhtimise ja koordineerimise eest.

3.   ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma juht tegeleb ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma igapäevase juhtimisega ning vastutab isikkoosseisu ja distsiplinaarküsimuste eest. Lähetatud isikkoosseisu liikmete suhtes võtavad distsiplinaarmeetmeid asjaomased liikmesriikide või ELi ametiasutused.

4.   ICMi/EUSRi ettevalmistusrühm koosneb peamiselt liikmesriikide või ELi institutsioonide lähetatud tsiviilisikkoosseisust. Iga liikmesriik või ELi institutsioon katab oma lähetatud isikkoosseisu lähetamisega seotud kulud, kaasa arvatud töötasu, ravikindlustuse, sõidukulud Kosovosse ja tagasi ning toetused peale päevarahade.

5.   ICMi/EUSRi ettevalmistusrühm võib vastavalt vajadusele võtta lepingulisel alusel tööle ka rahvusvahelist ja kohalikku isikkoosseisu.

6.   Jäädes neid lähetanud liikmesriikide või ELi institutsioonide alluvusse, täidab kogu ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma isikkoosseis oma ülesandeid ning tegutseb üksnes ELi toetusmeetme huvides. Kogu isikkoosseis austab nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad (2) (edaspidi “nõukogu julgeolekueeskirjad”)) kehtestatud julgeolekupõhimõtteid ja miinimumstandardeid.

Artikkel 5

Käsuliin

1.   ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma struktuuril on ühtne käsuliin.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.

3.   Peasekretär/kõrge esindaja annab ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma juhile suuniseid.

4.   ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma juht juhib ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma ja tegeleb selle igapäevase juhtimisega.

5.   ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma juht annab aru peasekretärile/kõrgele esindajale.

Artikkel 6

Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine

1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.

2.   Nõukogu volitab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 25 lõikega 3. Volitus hõlmab õigust nimetada peasekretäri/kõrge esindaja ettepanekul ametisse ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma juht. ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma eemärkide ja tegevuse lõpetamise osas jääb otsustusõigus nõukogule.

3.   Poliitika- ja julgeolekukomitee saab ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma juhilt korrapäraselt aruandeid artiklis 2 nimetatud ülesannete täitmise ja rühma tegevuse kooskõlastamise kohta artiklis 10 nimetatud teiste osalejatega ning võib talt samades küsimustes nõuda konkreetsemaid aruandeid. Poliitika- ja julgeolekukomitee võib vajaduse korral kutsuda ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma juhi oma koosolekutele.

4.   Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraselt aru.

Artikkel 7

Kolmandate riikide osalemine

Ilma et see piiraks ELi sõltumatust otsuste vastuvõtmisel ja ühtset institutsioonilist raamistikku, kutsutakse ELiga ühinevaid riike andma oma panus ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma, tingimusel, et nad katavad enda lähetatud isikkoosseisu liikmete kulud, sealhulgas töötasu, ravikindlustuse, toetused, suure riskiga õnnetusjuhtumikindlustuse ning sõidukulud missiooni läbiviimise piirkonda ja sealt tagasi, ning osalevad vastavalt vajadusele ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma tegevuskulude katmisel.

Artikkel 8

Julgeolek

1.   ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma juht vastutab ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma julgeoleku eest ning samuti, konsulteerides nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürooga, missiooni suhtes kehtivatest minimaalsetest julgeolekualastest nõuetest kinnipidamise eest.

2.   ICMi/EUSRi ettevalmistusrühmal on eriülesannetega julgeolekuametnik, kes annab oma tegevusest aru ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma juhile.

Artikkel 9

Rahastamine

1.   ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma on 869 000 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt ELi üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele selle erandiga, et mis tahes eelrahastamise vahendid ei jää ühenduse omandisse.

3.   ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma juht annab oma lepingu raames tehtud toimingute kohta täielikult aru komisjonile ja tegutseb viimase kontrolli all. Selle kohta sõlmib ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma juht komisjoniga lepingu.

4.   Rahastamiskorras võetakse arvesse ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma operatiivvajadusi.

5.   Kulutused on rahastamiskõlblikud alates käesoleva ühismeetme jõustumise kuupäevast.

Artikkel 10

Tegevuse koordineerimine teiste osalejatega

1.   ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma juht jätkab koos rahvusvaheliste partneritega ja UNMIKiga konsulteerides tööd mitteametlikus ICMi rakkerühmas.

2.   ICMi/EUSRi ettevalmistusrühm kohtub regulaarselt EUPT Kosovo ja teiste ELi-poolsete osalejatega, et tagada tihe koordineeritus ja järjepidevus ELi tegevuse planeerimise ettevalmistamisel staatuse suhtes kokkuleppe saavutamisele järgnevaks ajaks.

3.   Rahvusvahelise üldsuse jõupingutuste vastastikuse täiendavuse ja sünergia tagamiseks jätkatakse ELi ja kõigi asjaomaste osalejate, sealhulgas ÜRO/UNMIKi, UNOSEKi, OSCE, NATO/KFORi ning teiste selliste võtmetähtsusega osalejate nagu USA ja Venemaa tegevuse tihedat koordineerimist. Sel eesmärgil mängib ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma juht aktiivset rolli mitteametlikus tulevase korra väljatöötamise juhtorganis Prištinas.

4.   Oma ülesandeid täites võtab ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma juht osa Kosovos Prištinas loodud ELi koordineerimismehhanismide tööst.

5.   Kõiki ELi liikmesriike hoitakse täielikult kursis koordineerimise käiguga.

Artikkel 11

ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma isikkoosseisu staatus

1.   ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma isikkoosseisu staatus Kosovos, sealhulgas vajaduse korral privileegid, immuniteedid ja lisatagatised, mida on vaja ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma ülesannete täitmiseks ja tõrgeteta toimimiseks, lepitakse kokku Euroopa Liidu lepingu artiklis 24 sätestatud korra kohaselt. Peasekretär/kõrge esindaja, kes abistab eesistujariiki, võib vastava kokkuleppe sõlmimiseks viimase nimel läbirääkimisi pidada.

2.   Töötaja lähetanud liikmesriik või Euroopa Liidu institutsioon vastutab kõikide lähetusega seotud nõuete lahendamise eest, olenemata sellest, kas nõude on esitanud lähetatu või käib see tema kohta. Kõnealune liikmesriik või ELi institutsioon vastutab lähetatu suhtes meetmete võtmise eest.

3.   Rahvusvahelise ja kohaliku lepingulise isikkoosseisu töötingimused ning õigused ja kohustused sätestatakse ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma juhi ja isikkoosseisu liikme vahelises lepingus.

Artikkel 12

Ühenduse meetmed

Nõukogu ja komisjon tagavad kumbki vastavalt oma sellekohastele volitustele ning kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 3 teise lõiguga järjepidevuse käesoleva ühismeetme rakendamise ning ühenduse välistegevuse vahel. Sel eesmärgil teevad nõukogu ja komisjon omavahel koostööd.

Artikkel 13

Salastatud teabe avaldamine

1.   Peasekretäril/kõrgel esindajal on õigus avaldada kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega NATO-le/KFORile ELi salastatud teavet ning kõnealuse meetme jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani “CONFIDENTIEL UE”.

2.   Peasekretäril/kõrgel esindajal on õigus kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega ning vastavalt ICMi/EUSRi ettevalmistusrühma operatiivvajadustele avaldada ELi salastatud teavet ning kõnealuse meetme jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani “RESTREINT UE” ÜRO ajutisele missioonile Kosovos ja OSCE-le. Selleks koostatakse kohalik kord.

3.   Peasekretäril/kõrgel esindajal on õigus avaldada käesoleva ühismeetmega ühinenud kolmandatele osapooltele ELi salastamata dokumente, mis on seotud meedet käsitlevate nõukogu aruteludega ja mille suhtes vastavalt nõukogu 22. märtsi 2004. aasta otsuse 2004/338/EÜ, Euratom (millega võetakse vastu nõukogu kodukord) (3) artikli 6 lõikele 1 kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.

Artikkel 14

Jõustumine ja kehtetuks muutumine

1.   Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2.   Ühismeetme kehtivus lõpeb 31. märtsil 2007 või Euroopa Liidu eriesindaja Kosovos ametisse nimetamise päeval, juhul kui ametisse nimetamine toimub enne 31. märtsi 2007.

Artikkel 15

Avaldamine

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. september 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. TUOMIOJA

---

(1)  ELT L 112, 26.4.2006, lk 19.

1

(2)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/952/EÜ (ELT L 346, 29.12.2005, lk 18).

2

(3)  ELT L 106, 15.4.2004, lk 22. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/34/EÜ, Euratom (ELT L 22, 26.1.2006, lk 32).

3

---

| 16.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/34

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2006/624/ÜVJP,

15. september 2006,

millega muudetakse nõukogu ühist seisukohta 2005/440/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1596 (2005) vastuvõtmist 18. aprillil 2005 võttis nõukogu 13. juunil 2005 vastu ühise seisukoha 2005/440/ÜVJP, (1) mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Pärast ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1596 (2005) vastuvõtmist 18. aprillil 2005 võttis nõukogu 13. juunil 2005 vastu ühise seisukoha 2005/440/ÜVJP, (1) mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid.

| (2) | Nõukogu võttis 29. novembril 2005 vastu otsuse 2005/846/ÜVJP, (2) millega rakendatakse ühist seisukohta 2005/440/ÜVJP, lisades nimetatud ühise seisukoha lisasse isikute nimekirja, kelle suhtes tuleb kohaldada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1596 (2005) kehtestatud meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 29. novembril 2005 vastu otsuse 2005/846/ÜVJP, (2) millega rakendatakse ühist seisukohta 2005/440/ÜVJP, lisades nimetatud ühise seisukoha lisasse isikute nimekirja, kelle suhtes tuleb kohaldada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1596 (2005) kehtestatud meetmeid.

| (3) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 21. detsembril 2005 vastu resolutsiooni 1649 (2005), millega laiendatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1596 (2005) kehtestatud meetmeid Kongo Demokraatlikus Vabariigis tegutsevate võõramaiste relvastatud rühmituste poliitilistele ja sõjaväelistele liidritele, kes takistavad nendesse rühmitustesse kuuluvate võitlejate desarmeerimist ja vabatahtlikku repatrieerimist või ümberasustamist, ning väljastpoolt Kongo Demokraatlikku Vabariiki abi saavate Kongo relvastatud rühmituste poliitilistele ja sõjaväelistele liidritele, eeskätt Ituris tegutsevate rühmituste liidritele, kes takistavad nende võitlejate osalemist desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja reintegreerimisprotsessis. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 21. detsembril 2005 vastu resolutsiooni 1649 (2005), millega laiendatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1596 (2005) kehtestatud meetmeid Kongo Demokraatlikus Vabariigis tegutsevate võõramaiste relvastatud rühmituste poliitilistele ja sõjaväelistele liidritele, kes takistavad nendesse rühmitustesse kuuluvate võitlejate desarmeerimist ja vabatahtlikku repatrieerimist või ümberasustamist, ning väljastpoolt Kongo Demokraatlikku Vabariiki abi saavate Kongo relvastatud rühmituste poliitilistele ja sõjaväelistele liidritele, eeskätt Ituris tegutsevate rühmituste liidritele, kes takistavad nende võitlejate osalemist desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja reintegreerimisprotsessis.

| (4) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 31. juulil 2006. aastal vastu resolutsiooni 1698 (2006), millega laiendatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1596 (2005) kehtestatud meetmeid poliitilistele ja sõjaväelistele liidritele, kes kohaldatavat rahvusvahelist õigust rikkudes värbavad või kasutavad lapsi relvastatud konfliktides, ning isikutele, kes rikuvad tõsiselt rahvusvahelist õigust, võttes relvastatud konfliktides sihtmärgiks lapsi, sealhulgas tappes, sandistades, seksuaalset vägivalda kasutades, inimrööve toime pannes ja sunniviisiliselt ümber asustades. |
| --- | --- |

(4)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 31. juulil 2006. aastal vastu resolutsiooni 1698 (2006), millega laiendatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1596 (2005) kehtestatud meetmeid poliitilistele ja sõjaväelistele liidritele, kes kohaldatavat rahvusvahelist õigust rikkudes värbavad või kasutavad lapsi relvastatud konfliktides, ning isikutele, kes rikuvad tõsiselt rahvusvahelist õigust, võttes relvastatud konfliktides sihtmärgiks lapsi, sealhulgas tappes, sandistades, seksuaalset vägivalda kasutades, inimrööve toime pannes ja sunniviisiliselt ümber asustades.

| (5) | Ühist seisukohta 2005/440/ÜVJP tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Ühist seisukohta 2005/440/ÜVJP tuleks vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva ühise seisukoha objektiks olevate isikute suhtes kohaldatavad ühenduse meetmed on sätestatud nõukogu 18. juuli 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1183/2005, millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud, (3) |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva ühise seisukoha objektiks olevate isikute suhtes kohaldatavad ühenduse meetmed on sätestatud nõukogu 18. juuli 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1183/2005, millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud, (3)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Ühise seisukoha 2005/440/ÜVJP artikkel 3 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 3

Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele 1596 (2005), 1649 (2005) ja 1698 (2006) tuleks kehtestada piiravad meetmed järgmiste sanktsioonide komitee kindlaks määratud isikute vastu:

| — | isikud, kes rikuvad relvaembargot, |
| --- | --- |

—

isikud, kes rikuvad relvaembargot,

| — | Kongo Demokraatlikus Vabariigis tegutsevate võõramaiste relvastatud rühmituste poliitilised ja sõjaväelised liidrid, kes takistavad nendesse rühmitustesse kuuluvate võitlejate desarmeerimist ja vabatahtlikku repatrieerimist või ümberasustamist, |
| --- | --- |

—

Kongo Demokraatlikus Vabariigis tegutsevate võõramaiste relvastatud rühmituste poliitilised ja sõjaväelised liidrid, kes takistavad nendesse rühmitustesse kuuluvate võitlejate desarmeerimist ja vabatahtlikku repatrieerimist või ümberasustamist,

| — | väljastpoolt Kongo Demokraatlikku Vabariiki abi saavate Kongo relvastatud rühmituste poliitilised ja sõjaväelised liidrid, eeskätt Ituris tegutsevate rühmituste liidrid, kes takistavad nende võitlejate osalemist desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja reintegreerimisprotsessis, |
| --- | --- |

—

väljastpoolt Kongo Demokraatlikku Vabariiki abi saavate Kongo relvastatud rühmituste poliitilised ja sõjaväelised liidrid, eeskätt Ituris tegutsevate rühmituste liidrid, kes takistavad nende võitlejate osalemist desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja reintegreerimisprotsessis,

| — | poliitilised ja sõjaväelised liidrid, kes kohaldatavat rahvusvahelist õigust rikkudes värbavad või kasutavad lapsi relvastatud konfliktides, |
| --- | --- |

—

poliitilised ja sõjaväelised liidrid, kes kohaldatavat rahvusvahelist õigust rikkudes värbavad või kasutavad lapsi relvastatud konfliktides,

| — | isikud, kes rikuvad tõsiselt rahvusvahelist õigust, võttes relvastatud konfliktides sihtmärgiks lapsi, sealhulgas tappes, sandistades, seksuaalset vägivalda kasutades, inimrööve toime pannes ja sunniviisiliselt ümber asustades. |
| --- | --- |

—

isikud, kes rikuvad tõsiselt rahvusvahelist õigust, võttes relvastatud konfliktides sihtmärgiks lapsi, sealhulgas tappes, sandistades, seksuaalset vägivalda kasutades, inimrööve toime pannes ja sunniviisiliselt ümber asustades.

Asjaomaste isikute loetelu on esitatud käesoleva ühise seisukoha lisas.”

Artikkel 2

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 15. september 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. TUOMIOJA

---

(1)  ELT L 152, 15.6.2005, lk 22.

1

(2)  ELT L 314, 30.11.2005, lk 35.

2

(3)  ELT L 193, 23.7.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 84/2006 (ELT L 14, 19.1.2006, lk 14).

3

---

| 16.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/36

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2006/625/ÜVJP,

15. september 2006,

milles käsitletakse relvade ja nendega seotud materjalide müügi või tarnimise keeldu üksustele või üksikisikutele Liibanonis kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1701 (2006)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liibanoni valitsus otsustas 7. augustil 2006 lähetada Liibanoni relvajõud Lõuna-Liibanoni ja taotleda Liibanonis viibivatelt ÜRO ajutistelt vägedelt (UNIFIL) abi lisavägede saamiseks vastavalt vajadusele, et hõlbustada Liibanoni relvajõudude sisenemist piirkonda, ning väljendas uuesti oma kavatsust varustada vastavalt vajadusele Liibanoni relvajõude materjaliga, et võimaldada neil oma ülesandeid täita. |
| --- | --- |

(1)

Liibanoni valitsus otsustas 7. augustil 2006 lähetada Liibanoni relvajõud Lõuna-Liibanoni ja taotleda Liibanonis viibivatelt ÜRO ajutistelt vägedelt (UNIFIL) abi lisavägede saamiseks vastavalt vajadusele, et hõlbustada Liibanoni relvajõudude sisenemist piirkonda, ning väljendas uuesti oma kavatsust varustada vastavalt vajadusele Liibanoni relvajõude materjaliga, et võimaldada neil oma ülesandeid täita.

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 11. augustil 2006 vastu resolutsiooni nr 1701 (2006), milles tervitati Liibanoni valitsuse otsust saata relvajõud Lõuna-Liibanoni ning samuti Liibanoni valitsuse võetud kohustust laiendada oma volitusi üle kogu territooriumi oma õiguspäraste relvajõudude abil. Eesmärgiga võimaldada Liibanoni valitsusel täielikult teostada suveräänsust üle kogu Liibanoni territooriumi selliselt, et seal ei oleks relvi ilma Liibanoni valitsuse nõusolekuta ning muid volitusi peale Liibanoni valitsuse omade, keelustatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1701 (2006) muu hulgas igasuguste relvade ja nendega seotud materjalide müük ja tarnimine ning relvade ja nendega seotud materjalide tarnimise, tootmise, hooldamise või kasutamisega seotud tehnilise väljaõppe või abi osutamine kõikidele üksustele või üksikisikutele Liibanonis, välja arvatud Liibanoni valitsuse või UNIFILi loal oma missiooni täitmisel. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 11. augustil 2006 vastu resolutsiooni nr 1701 (2006), milles tervitati Liibanoni valitsuse otsust saata relvajõud Lõuna-Liibanoni ning samuti Liibanoni valitsuse võetud kohustust laiendada oma volitusi üle kogu territooriumi oma õiguspäraste relvajõudude abil. Eesmärgiga võimaldada Liibanoni valitsusel täielikult teostada suveräänsust üle kogu Liibanoni territooriumi selliselt, et seal ei oleks relvi ilma Liibanoni valitsuse nõusolekuta ning muid volitusi peale Liibanoni valitsuse omade, keelustatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1701 (2006) muu hulgas igasuguste relvade ja nendega seotud materjalide müük ja tarnimine ning relvade ja nendega seotud materjalide tarnimise, tootmise, hooldamise või kasutamisega seotud tehnilise väljaõppe või abi osutamine kõikidele üksustele või üksikisikutele Liibanonis, välja arvatud Liibanoni valitsuse või UNIFILi loal oma missiooni täitmisel.

| (3) | Relvade ja nendega seotud materjali müügi või tarnimisega seotud abi osutamise keeld peaks samuti hõlmama rahastamist ja rahalist toetust. |
| --- | --- |

(3)

Relvade ja nendega seotud materjali müügi või tarnimisega seotud abi osutamise keeld peaks samuti hõlmama rahastamist ja rahalist toetust.

| (4) | Nende meetmete rakendamiseks on vaja ühendusepoolset tegutsemist, |
| --- | --- |

(4)

Nende meetmete rakendamiseks on vaja ühendusepoolset tegutsemist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

1.   Keelatakse relvade ja nendega seotud materjalide, sealhulgas relvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja eespool nimetatute jaoks ette nähtud varuosade otsene või kaudne müümine, tarnimine, üleandmine või eksport Liibanoni üksustele või üksikisikutele liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või nende lipu all sõitvaid laevu või õhusõidukeid kasutades, olenemata sellest, kas need tooted on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte.

2.   Keelatud on:

| a) | osutada otse või kaudselt tehnilist abi, vahendusteenuseid ja muid teenuseid, mis on seotud sõjalise tegevusega ning relvadega ja igasuguste nendega seotud materjalidega – sealhulgas tulirelvad ja laskemoon, sõjaväeveokid ja -varustus, poolsõjaline varustus ja eespool nimetatutele mõeldud varuosad – varustamisega ning nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või organile Liibanonis või kasutamiseks Liibanonis; |
| --- | --- |

a)

osutada otse või kaudselt tehnilist abi, vahendusteenuseid ja muid teenuseid, mis on seotud sõjalise tegevusega ning relvadega ja igasuguste nendega seotud materjalidega – sealhulgas tulirelvad ja laskemoon, sõjaväeveokid ja -varustus, poolsõjaline varustus ja eespool nimetatutele mõeldud varuosad – varustamisega ning nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või organile Liibanonis või kasutamiseks Liibanonis;

| b) | rahastada otse või kaudselt sõjalist tegevust või anda selleks rahalist toetust, sealhulgas eelkõige toetused, laenud ja ekspordikrediidikindlustus relvade ja nendega seotud materjali müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või tehnilise abi, vahendusteenuste ja muude teenuste andmiseks ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või organile Liibanonis või kasutamiseks Liibanonis; |
| --- | --- |

b)

rahastada otse või kaudselt sõjalist tegevust või anda selleks rahalist toetust, sealhulgas eelkõige toetused, laenud ja ekspordikrediidikindlustus relvade ja nendega seotud materjali müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või tehnilise abi, vahendusteenuste ja muude teenuste andmiseks ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või organile Liibanonis või kasutamiseks Liibanonis;

| c) | teadlik või tahtlik osalemine tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktides a ja b nimetatud keelust. |
| --- | --- |

c)

teadlik või tahtlik osalemine tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktides a ja b nimetatud keelust.

Artikkel 2

1.   Artiklit 1 ei kohaldata relvade ja nendega seotud materjalide müügi, tarnimise, üleandmise või ekspordi või tehnilise abi, rahastamise ja rahalise toetuse ning relvade ja nendega seotud muude teenuste osutamise suhtes, tingimusel et:

| a) | kaupu ei tarnita ja teenuseid ei osutata otse ega kaudselt ühelegi paramilitaarsele üksusele, mida ÜRO on oma resolutsioonides 1559 (2004) ja 1680 (2006) soovitanud desarmeerida, ja |
| --- | --- |

a)

kaupu ei tarnita ja teenuseid ei osutata otse ega kaudselt ühelegi paramilitaarsele üksusele, mida ÜRO on oma resolutsioonides 1559 (2004) ja 1680 (2006) soovitanud desarmeerida, ja

| b) | Liibanoni valitsus või UNIFIL on tehingu heaks kiitnud või |
| --- | --- |

b)

Liibanoni valitsus või UNIFIL on tehingu heaks kiitnud või

| c) | kaubad või teenused on mõeldud UNIFILile tema missiooni läbiviimiseks või Liibanoni relvajõududele. |
| --- | --- |

c)

kaubad või teenused on mõeldud UNIFILile tema missiooni läbiviimiseks või Liibanoni relvajõududele.

2.   Relvade ja nendega seotud materjalide müük, tarnimine, üleandmine või eksport või tehnilise abi, rahastamise ja rahalise toetuse ning lõikes 1 osutatud muude teenuste osutamine võib toimuda üksnes liikmesriikide pädevate asutuste antud loa alusel.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev ühine seisukoht vaadatakse läbi hiljemalt 12 kuu jooksul pärast selle vastuvõtmist, arvestades Julgeolekunõukogu järeldusi, ning seejärel iga 12 kuu tagant.

Artikkel 5

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. september 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. TUOMIOJA

---