# Euroopa Liidu L 251/14.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 251 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide14. september 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 251

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide14. september 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1338/2006, 8. september 2006, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 1 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1338/2006, 8. september 2006, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 14.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 251/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1338/2006,

8. september 2006,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   AJUTISED MEETMED

| (1) | 16. märtsil 2006 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 439/2006 (2) (edaspidi “ajutine määrus”) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina RV”) pärit seemisnaha ühendusse importimise suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(1)

16. märtsil 2006 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 439/2006 (2) (edaspidi “ajutine määrus”) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina RV”) pärit seemisnaha ühendusse importimise suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu.

B.   JÄRGNENUD MENETLUS

| (2) | Pärast seda kui olid avaldatud olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal otsustati kehtestada asjaomased ajutised dumpinguvastased meetmed, esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud märkused oma seisukohtadega esialgsete järelduste kohta. Ükski huvitatud isik ei palunud ärakuulamist. |
| --- | --- |

(2)

Pärast seda kui olid avaldatud olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal otsustati kehtestada asjaomased ajutised dumpinguvastased meetmed, esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud märkused oma seisukohtadega esialgsete järelduste kohta. Ükski huvitatud isik ei palunud ärakuulamist.

| (3) | Üks Hiina eksportiv tootja ja üks importija, kes ei olnud endast komisjonile teatanud enne ajutiste meetmete kehtestamist, protestisid lõplike dumpinguvastaste tollimaksude vastu, esitamata ühtki väidet, mis oleks ajutiste meetmete kehtestamise aluseks olevaid fakte ja kaalutlusi kahtluse alla seadnud. Neid äriühinguid oli igal juhul teavitatud sellest, et kuna nad andsid endast teada alles uurimise väga hilises etapis, ei saa neid käsitleda koostööd tegevate isikutena. |
| --- | --- |

(3)

Üks Hiina eksportiv tootja ja üks importija, kes ei olnud endast komisjonile teatanud enne ajutiste meetmete kehtestamist, protestisid lõplike dumpinguvastaste tollimaksude vastu, esitamata ühtki väidet, mis oleks ajutiste meetmete kehtestamise aluseks olevaid fakte ja kaalutlusi kahtluse alla seadnud. Neid äriühinguid oli igal juhul teavitatud sellest, et kuna nad andsid endast teada alles uurimise väga hilises etapis, ei saa neid käsitleda koostööd tegevate isikutena.

| (4) | Ajutise määruse põhjenduses 25 osutatud Hiina kaubandusettevõtja kordas oma nõuet, et nende äriühingu puhul tuleks dumpingu olemasolu kindlaks teha eraldi. Hiina äriühingule oli teatatud juba enne ajutiste meetmete kehtestamist, et dumpingu individuaalne kindlakstegemine toimub ainult eksportivate tootjate, mitte kaubandusettevõtjate puhul. Seetõttu kõnealust nõuet ei arvestatud. |
| --- | --- |

(4)

Ajutise määruse põhjenduses 25 osutatud Hiina kaubandusettevõtja kordas oma nõuet, et nende äriühingu puhul tuleks dumpingu olemasolu kindlaks teha eraldi. Hiina äriühingule oli teatatud juba enne ajutiste meetmete kehtestamist, et dumpingu individuaalne kindlakstegemine toimub ainult eksportivate tootjate, mitte kaubandusettevõtjate puhul. Seetõttu kõnealust nõuet ei arvestatud.

| (5) | Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Hiina RVst pärit seemisnaha impordi suhtes ning ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(5)

Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Hiina RVst pärit seemisnaha impordi suhtes ning ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (6) | Huvitatud isikute märkused võeti nõuetekohaselt arvesse ning vajaduse korral muudeti järeldusi vastavalt. |
| --- | --- |

(6)

Huvitatud isikute märkused võeti nõuetekohaselt arvesse ning vajaduse korral muudeti järeldusi vastavalt.

C.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (7) | Ajutise määruse põhjenduses 13 esitatud tootmisprotsessi kirjelduses selgitatakse, et pärast nahalt pealispinna eemaldamist pargitakse nahka, kasutades seemisnaha puhul üksnes kalaõli või muud loomset õli, rääs-formaldehüüdpargiga seemisnaha puhul aga kasutatakse osaliseks parkimiseks aldehüüde või muid parkaineid ja seejärel kalaõli või muid loomseid õlisid. |
| --- | --- |

(7)

Ajutise määruse põhjenduses 13 esitatud tootmisprotsessi kirjelduses selgitatakse, et pärast nahalt pealispinna eemaldamist pargitakse nahka, kasutades seemisnaha puhul üksnes kalaõli või muud loomset õli, rääs-formaldehüüdpargiga seemisnaha puhul aga kasutatakse osaliseks parkimiseks aldehüüde või muid parkaineid ja seejärel kalaõli või muid loomseid õlisid.

| (8) | Et ajutise määruse põhjenduses 14 olev viide seemisnahale kuivatatud kujul (crust) ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahale kuivatatud kujul oleks selgem, tuleb vaatlusalune toode määratleda kui seemisnahk või rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk (mõõtu lõigatud või mitte), sealhulgas seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk kuivatatud kujul (seemisnahk), mis on pärit Hiina RVst (vaatlusalune toode) ja mida praegu liigitatakse CN-koodide 4114 10 10 ja 4114 10 90 alla. |
| --- | --- |

(8)

Et ajutise määruse põhjenduses 14 olev viide seemisnahale kuivatatud kujul (crust) ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahale kuivatatud kujul oleks selgem, tuleb vaatlusalune toode määratleda kui seemisnahk või rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk (mõõtu lõigatud või mitte), sealhulgas seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk kuivatatud kujul (seemisnahk), mis on pärit Hiina RVst (vaatlusalune toode) ja mida praegu liigitatakse CN-koodide 4114 10 10 ja 4114 10 90 alla.

| (9) | Kuna muid märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 13–17. |
| --- | --- |

(9)

Kuna muid märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 13–17.

D.   DUMPING

1.   Normaalväärtus

| (10) | Esialgsete järelduste avalikustamise järel vaidlustas ajutise määruse põhjenduses 25 osutatud Hiina kaubandusettevõtja Ameerika Ühendriikide kasutamise võrdlusriigina nimetatud määruse põhjenduse 22 kohaselt, eelkõige kuna USAs ei ole väidetavalt olulist tootmist. Peale selle väitis Hiina kaubandusettevõtja, et Türgi kõrvalejätmine ei olnud piisavalt põhjendatud. Ta ei põhjendanud oma väidet ega esitanud tõendeid. |
| --- | --- |

(10)

Esialgsete järelduste avalikustamise järel vaidlustas ajutise määruse põhjenduses 25 osutatud Hiina kaubandusettevõtja Ameerika Ühendriikide kasutamise võrdlusriigina nimetatud määruse põhjenduse 22 kohaselt, eelkõige kuna USAs ei ole väidetavalt olulist tootmist. Peale selle väitis Hiina kaubandusettevõtja, et Türgi kõrvalejätmine ei olnud piisavalt põhjendatud. Ta ei põhjendanud oma väidet ega esitanud tõendeid.

| (11) | Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 21, näitas Türgi puhul tehtud analüüs, et Türgi siseturg on väga piiratud. Peaaegu kogu Türgi tootmine on suunatud ekspordile (eeskätt Euroopasse ja USAsse), mistõttu omamaine müük ei ole nii esinduslik, et valida Türgit võrdlusriigiks. Türgi siseturg moodustab vähem kui 2 % USA siseturust ning võrreldes USA siseturuga paistab ka konkurents seal piiratum. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 22, pakub USA turul suurt konkurentsi tõepoolest ka import muudest riikidest. Mis puutub väidetavasse tootmise puudumisse USAs, tuleks märkida, et koostööd tegev USA tootja hakkas oma tootmist riigist välja viima alles pärast uurimisperioodi lõppu. Uurimisperioodil oli USAs arvestatav seemisnahaturg. Seepärast tuleb USA valimist võrdlusriigiks kinnitada. |
| --- | --- |

(11)

Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 21, näitas Türgi puhul tehtud analüüs, et Türgi siseturg on väga piiratud. Peaaegu kogu Türgi tootmine on suunatud ekspordile (eeskätt Euroopasse ja USAsse), mistõttu omamaine müük ei ole nii esinduslik, et valida Türgit võrdlusriigiks. Türgi siseturg moodustab vähem kui 2 % USA siseturust ning võrreldes USA siseturuga paistab ka konkurents seal piiratum. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 22, pakub USA turul suurt konkurentsi tõepoolest ka import muudest riikidest. Mis puutub väidetavasse tootmise puudumisse USAs, tuleks märkida, et koostööd tegev USA tootja hakkas oma tootmist riigist välja viima alles pärast uurimisperioodi lõppu. Uurimisperioodil oli USAs arvestatav seemisnahaturg. Seepärast tuleb USA valimist võrdlusriigiks kinnitada.

| (12) | Pärast lõplike järelduste avaldamist oli kõnealune kaubandusettevõtja endiselt seisukohal, et USA ei ole sobiv võrdlusriik, ning väitis, et USA tootja esitatud andmeid oleks keeruline kontrollida, kuna nad olid lõpetanud tootmistegevuse USAs, ja seepärast ei pruugi nimetatud andmed olla usaldusväärsed. Seoses sellega tuleb märkida, et kogu uurimisperioodi jooksul tootis USA tootja USAs veel märkimisväärsetes kogustes oma siseturul müümiseks ette nähtud seemisnahka, nagu on nimetatud ka põhjenduses 11. Uurimisperioodi kohta esitatud andmeid, mille põhjal määrati kindlaks normaalväärtus, kontrolliti nõuetekohaselt USA tootja valdustes ning leiti, et andmed olid täpsed ja usaldusväärsed. Seega lükati kaubandusettevõtja väide tagasi. |
| --- | --- |

(12)

Pärast lõplike järelduste avaldamist oli kõnealune kaubandusettevõtja endiselt seisukohal, et USA ei ole sobiv võrdlusriik, ning väitis, et USA tootja esitatud andmeid oleks keeruline kontrollida, kuna nad olid lõpetanud tootmistegevuse USAs, ja seepärast ei pruugi nimetatud andmed olla usaldusväärsed. Seoses sellega tuleb märkida, et kogu uurimisperioodi jooksul tootis USA tootja USAs veel märkimisväärsetes kogustes oma siseturul müümiseks ette nähtud seemisnahka, nagu on nimetatud ka põhjenduses 11. Uurimisperioodi kohta esitatud andmeid, mille põhjal määrati kindlaks normaalväärtus, kontrolliti nõuetekohaselt USA tootja valdustes ning leiti, et andmed olid täpsed ja usaldusväärsed. Seega lükati kaubandusettevõtja väide tagasi.

| (13) | Kuna muid märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 20–24. |
| --- | --- |

(13)

Kuna muid märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 20–24.

2.   Ekspordihind

| (14) | Kuna märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 25. |
| --- | --- |

(14)

Kuna märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 25.

3.   Võrdlus

| (15) | Esialgsete järelduste avalikustamise järel nõudis ajutise määruse põhjenduses 25 osutatud Hiina kaubandusettevõtja, et tema toote füüsikaliste omaduste erinevuste tõttu tuleb hindu veelgi kohandada, kuna osa Hiina RVst ühendusse imporditud seemisnahka oli kokku lapitud väikestest seemisnahatükkidest ning see oli seega halvema kvaliteediga kui USA tootmisharu müüdud seemisnahk. |
| --- | --- |

(15)

Esialgsete järelduste avalikustamise järel nõudis ajutise määruse põhjenduses 25 osutatud Hiina kaubandusettevõtja, et tema toote füüsikaliste omaduste erinevuste tõttu tuleb hindu veelgi kohandada, kuna osa Hiina RVst ühendusse imporditud seemisnahka oli kokku lapitud väikestest seemisnahatükkidest ning see oli seega halvema kvaliteediga kui USA tootmisharu müüdud seemisnahk.

| (16) | Seda nõuet uuriti kaubandusettevõtja antud teabe põhjal ning aktsepteeriti niivõrd, kuivõrd kokkulapitud seemisnaha eksporti on võimalik kindlaks teha. Seepärast tehti normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks veel üks kohandus ka kokkulapitud seemisnaha osas, suurendades ajutise määruse põhjenduses 26 sätestatud kohandust seoses füüsikaliste omadustega. |
| --- | --- |

(16)

Seda nõuet uuriti kaubandusettevõtja antud teabe põhjal ning aktsepteeriti niivõrd, kuivõrd kokkulapitud seemisnaha eksporti on võimalik kindlaks teha. Seepärast tehti normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks veel üks kohandus ka kokkulapitud seemisnaha osas, suurendades ajutise määruse põhjenduses 26 sätestatud kohandust seoses füüsikaliste omadustega.

4.   Dumpingumarginaal

| (17) | Lõplikult kindlaks määratud dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata on eespool osutatut arvesse võttes 69,8 %. |
| --- | --- |

(17)

Lõplikult kindlaks määratud dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata on eespool osutatut arvesse võttes 69,8 %.

E.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang

| (18) | Kuna märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 28. |
| --- | --- |

(18)

Kuna märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 28.

2.   Ühenduse tootmisharu määratlus

| (19) | Kuna märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 29 ja 30. |
| --- | --- |

(19)

Kuna märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 29 ja 30.

3.   Ühenduse tarbimine

| (20) | Eurostatist saadud statistilise teabe läbivaatamisel tuli korrigeerida kolmandate riikide (v.a Hiina RV) impordi andmeid. Vastavalt sellele muudeti ka ühenduse tarbimise andmeid.










  Nähtav tarbimine ühenduses | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ruutjalg (tuhandetes) | 20 462 | 21 334 | 22 109 | 21 312 | 21 886 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 104 | 108 | 104 | 107 |

(20)

Eurostatist saadud statistilise teabe läbivaatamisel tuli korrigeerida kolmandate riikide (v.a Hiina RV) impordi andmeid. Vastavalt sellele muudeti ka ühenduse tarbimise andmeid.

Nähtav tarbimine ühenduses

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Ruutjalg (tuhandetes)

20 462

21 334

22 109

21 312

21 886

Indeks (2001 = 100)

100

104

108

104

107

| (21) | Tabelist on näha, et asjaomase toote nõudlus ühenduses kasvas vaatlusalusel perioodil 7 %, mis on veidi rohkem, kui on nimetatud ajutise määruse põhjenduses 31. Vastavalt sellele ja kuna muid märkusi ühenduse tarbimise kohta ei ole, jääb ajutise määruse põhjenduses 31 selgitatud metoodika kehtima. |
| --- | --- |

(21)

Tabelist on näha, et asjaomase toote nõudlus ühenduses kasvas vaatlusalusel perioodil 7 %, mis on veidi rohkem, kui on nimetatud ajutise määruse põhjenduses 31. Vastavalt sellele ja kuna muid märkusi ühenduse tarbimise kohta ei ole, jääb ajutise määruse põhjenduses 31 selgitatud metoodika kehtima.

4.   Impordimaht asjaomasest riigist ja turuosa

| (22) | Vastavalt ühenduse tarbimise veidi korrigeeritud andmetele korrigeeritakse Hiina RVst pärit impordi turuosa vaatlusalusel perioodil järgmiselt. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turuosa | 10,4 % | 7,6 % | 22,8 % | 29,4 % | 30,2 % |

(22)

Vastavalt ühenduse tarbimise veidi korrigeeritud andmetele korrigeeritakse Hiina RVst pärit impordi turuosa vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Turuosa

10,4 %

7,6 %

22,8 %

29,4 %

30,2 %

| (23) | Vaatlusalusel perioodil kasvas Hiina RV impordi turuosa ühenduse turul 10,4 protsendilt 2001. aastal 30,2 protsendile uurimisperioodil. Turuosa kiire kasv toimus väikese tarbimise kasvu taustal. Seepärast jääb ajutise määruse põhjenduses 33 kirjeldatud suundumus samaks. |
| --- | --- |

(23)

Vaatlusalusel perioodil kasvas Hiina RV impordi turuosa ühenduse turul 10,4 protsendilt 2001. aastal 30,2 protsendile uurimisperioodil. Turuosa kiire kasv toimus väikese tarbimise kasvu taustal. Seepärast jääb ajutise määruse põhjenduses 33 kirjeldatud suundumus samaks.

| (24) | Tulenevalt Hiina kaubandusettevõtja nõude aktsepteerimisest, nagu on osutatud eespool põhjenduses 16, ja vastavatest kohandustest dumpingu arvutamisel, korrigeeriti Hiina RVst ühendusse kokkulapitud kujul eksporditava seemisnaha halvema kvaliteedi tõttu ka asjaomase toote impordihindu, et arvutada välja hinna allalöömise tase. Ajutise määruse põhjenduses 35 sätestatud kvaliteedierinevustest tulenevalt korrigeeriti kohandust seepärast ülespoole. Vastav võrdlus näitas, et uurimisperioodil müüdi ühenduses Hiina RVst pärit vaatlusaluseid tooteid hindadega, mis olid (väljendatud protsendimäärana ühenduse tootmisharu hindadest) 29 % ühenduse tootmisharu hindadest madalamad. |
| --- | --- |

(24)

Tulenevalt Hiina kaubandusettevõtja nõude aktsepteerimisest, nagu on osutatud eespool põhjenduses 16, ja vastavatest kohandustest dumpingu arvutamisel, korrigeeriti Hiina RVst ühendusse kokkulapitud kujul eksporditava seemisnaha halvema kvaliteedi tõttu ka asjaomase toote impordihindu, et arvutada välja hinna allalöömise tase. Ajutise määruse põhjenduses 35 sätestatud kvaliteedierinevustest tulenevalt korrigeeriti kohandust seepärast ülespoole. Vastav võrdlus näitas, et uurimisperioodil müüdi ühenduses Hiina RVst pärit vaatlusaluseid tooteid hindadega, mis olid (väljendatud protsendimäärana ühenduse tootmisharu hindadest) 29 % ühenduse tootmisharu hindadest madalamad.

| (25) | Kuna muid märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 32 ja 34. |
| --- | --- |

(25)

Kuna muid märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 32 ja 34.

5.   Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

| (26) | Vastavalt ühenduse tarbimise korrigeeritud andmetele korrigeeritakse ühenduse tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil järgmiselt. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turuosa | 39,9 % | 38,3 % | 33,8 % | 30,1 % | 30,8 % |

(26)

Vastavalt ühenduse tarbimise korrigeeritud andmetele korrigeeritakse ühenduse tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Turuosa

39,9 %

38,3 %

33,8 %

30,1 %

30,8 %

| (27) | Ühenduse tootmisharu läbimüügi suur langus vaatlusalusel perioodil vastab täielikult tema turuosa vähenemisele 39,9 protsendilt 2001. aastal 30,8 protsendini uurimisperioodil. Seepärast jääb ajutise määruse põhjenduses 39 kirjeldatud suundumus samaks. |
| --- | --- |

(27)

Ühenduse tootmisharu läbimüügi suur langus vaatlusalusel perioodil vastab täielikult tema turuosa vähenemisele 39,9 protsendilt 2001. aastal 30,8 protsendini uurimisperioodil. Seepärast jääb ajutise määruse põhjenduses 39 kirjeldatud suundumus samaks.

| (28) | Kuna muid märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 37 ja 38 ning põhjendused 40–54. |
| --- | --- |

(28)

Kuna muid märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 37 ja 38 ning põhjendused 40–54.

6.   Järeldus kahju kohta

| (29) | Eespool korrigeeritud tegurid, st ühenduse tarbimine ning ühenduse tootmisharu ja Hiina tootjate turuosad ei mõjutanud nende suundumusi, nagu neid on kirjeldatud ajutises määruses. Allalöömismarginaal jäi kõrgeks. Selle põhjal otsustades leitakse, et ajutises määruses sätestatud järeldused ühenduse tootmisharu olulise kahju kohta ei muutu. Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse need lõplikult. |
| --- | --- |

(29)

Eespool korrigeeritud tegurid, st ühenduse tarbimine ning ühenduse tootmisharu ja Hiina tootjate turuosad ei mõjutanud nende suundumusi, nagu neid on kirjeldatud ajutises määruses. Allalöömismarginaal jäi kõrgeks. Selle põhjal otsustades leitakse, et ajutises määruses sätestatud järeldused ühenduse tootmisharu olulise kahju kohta ei muutu. Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse need lõplikult.

F.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (30) | Komisjoniga koostööd teinud eksportiv tootja väitis, et komisjon ei suutnud asjaomase toote impordi puhul esitada põhjendatud põhjuslikke seoseid. Peale selle ei olnud ta nõus ajutises määruses esitatud analüüsiga, väites et kuna impordihinnad olid ühtlaselt madalad ja isegi kui ühenduse tootmisharu oleks olnud kasumis, ei oleks impordihindade ning ühenduse tootmisharu negatiivse kasumlikkuse vahel uurimisperioodil põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(30)

Komisjoniga koostööd teinud eksportiv tootja väitis, et komisjon ei suutnud asjaomase toote impordi puhul esitada põhjendatud põhjuslikke seoseid. Peale selle ei olnud ta nõus ajutises määruses esitatud analüüsiga, väites et kuna impordihinnad olid ühtlaselt madalad ja isegi kui ühenduse tootmisharu oleks olnud kasumis, ei oleks impordihindade ning ühenduse tootmisharu negatiivse kasumlikkuse vahel uurimisperioodil põhjuslikku seost.

| (31) | Ses suhtes tuleb kõigepealt märkida, et vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 ei võeta kahjuanalüüsis arvesse üksnes ühenduse tootmisharu kasumlikkust, vaid ka ajutise määruse põhjendustes 28–58 sätestatud tegureid, mille põhjal leiti, et ühenduse tootmisharu on vaatlusalusel perioodil kannatanud olulist kahju. Dumpinguhinnaga impordi mõju puhul väljendus see peamiselt Hiina RVst pärit impordi turuosa kolmekordses kasvus vaatlusalusel perioodil. See kasv toimus ühenduse tootmisharu turuosa arvelt, sest selle müügi maht vähenes turu kasvule vaatamata oluliselt (–17 protsendipunkti). Dumpinguhindade puhul leiti, et need olid ühenduse tootmisharu hindadest uurimisperioodil oluliselt madalamad. Kuigi impordi hinnad vaatlusalusel perioodil tõepoolest ei langenud, vaid kõikusid veidi, püsisid nad siiski ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt madalamal, mis tähendab, et nad halvendasid pidevalt turutingimusi, nii et ühenduse tootmisharu oli sunnitud pidevalt langetama oma müügihindu, nagu on selgelt osutatud ka ajutise määruse põhjenduses 45. Seega lükati eksportiva tootja väide tagasi. |
| --- | --- |

(31)

Ses suhtes tuleb kõigepealt märkida, et vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 ei võeta kahjuanalüüsis arvesse üksnes ühenduse tootmisharu kasumlikkust, vaid ka ajutise määruse põhjendustes 28–58 sätestatud tegureid, mille põhjal leiti, et ühenduse tootmisharu on vaatlusalusel perioodil kannatanud olulist kahju. Dumpinguhinnaga impordi mõju puhul väljendus see peamiselt Hiina RVst pärit impordi turuosa kolmekordses kasvus vaatlusalusel perioodil. See kasv toimus ühenduse tootmisharu turuosa arvelt, sest selle müügi maht vähenes turu kasvule vaatamata oluliselt (–17 protsendipunkti). Dumpinguhindade puhul leiti, et need olid ühenduse tootmisharu hindadest uurimisperioodil oluliselt madalamad. Kuigi impordi hinnad vaatlusalusel perioodil tõepoolest ei langenud, vaid kõikusid veidi, püsisid nad siiski ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt madalamal, mis tähendab, et nad halvendasid pidevalt turutingimusi, nii et ühenduse tootmisharu oli sunnitud pidevalt langetama oma müügihindu, nagu on selgelt osutatud ka ajutise määruse põhjenduses 45. Seega lükati eksportiva tootja väide tagasi.

| (32) | Kuna muid märkusi dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 60–64. |
| --- | --- |

(32)

Kuna muid märkusi dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 60–64.

2.   Muude tegurite mõju

| (33) | Sama tootja väitis veel, et kuna Türgist pärit impordi keskmine hind oli uurimisperioodil Hiina RVst pärit impordi hindadest palju madalam ning muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid samuti ühenduse tootmisharu hindadest madalamad, tõestab nende riikide impordi väljajätmine kahjuanalüüsist, et Hiina RVd diskrimineeritakse sihilikult. Türgist pärit impordi puhul väideti veel, et komisjoni hinnatrendide valikulise kasutamise metoodika ei vasta WTO mitme normi suhtes tehtud otsustele. |
| --- | --- |

(33)

Sama tootja väitis veel, et kuna Türgist pärit impordi keskmine hind oli uurimisperioodil Hiina RVst pärit impordi hindadest palju madalam ning muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid samuti ühenduse tootmisharu hindadest madalamad, tõestab nende riikide impordi väljajätmine kahjuanalüüsist, et Hiina RVd diskrimineeritakse sihilikult. Türgist pärit impordi puhul väideti veel, et komisjoni hinnatrendide valikulise kasutamise metoodika ei vasta WTO mitme normi suhtes tehtud otsustele.

| (34) | Ses suhtes tuleb kõigepealt märkida, et komisjon analüüsis Türgist pärit importi eraldi, kuna see oli mahu poolest Hiina RVst pärit impordi järel tähtsuselt teine. Analüüsi selguse, läbipaistvuse ja terviklikkuse huvides ning arvestades põhjenduses 19 nimetatud statistiliste andmete muutmist, esitatakse järgmine, üksikasjalikum tabel kolmandatest riikidest pärit impordi korrigeeritud andmetega.










  Import muudest kolmandatest riikidest | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Türgi (tuhat ruutjalga) | 353 | 380 | 237 | 893 | 1 677 |
| Keskmine hind (eurot/ruutjalg) | 1,01 | 0,73 | 0,33 | 0,81 | 0,52 |
| Rumeenia (tuhat ruutjalga) | 300 | 137 | 280 | 330 | 303 |
| Keskmine hind (eurot/ruutjalg) | 0,99 | 0,68 | 0,45 | 0,61 | 0,64 |
| Pakistan (tuhat ruutjalga) | 50 | 330 | 167 | 157 | 210 |
| Keskmine hind (eurot/ruutjalg) | 1,00 | 0,37 | 0,90 | 1,20 | 0,54 |
| Mehhiko (tuhat ruutjalga) | 590 | 1 017 | 853 | 293 | 170 |
| Keskmine hind (eurot/ruutjalg) | 1,54 | 1,16 | 1,06 | 1,43 | 1,13 |
| Ülejäänud riigid (tuhat ruutjalga) | 1 029 | 1 125 | 939 | 881 | 1 138 |
| Keskmine hind (eurot/ruutjalg) | 1,29 | 0,84 | 0,88 | 0,57 | 0,49 |

(34)

Ses suhtes tuleb kõigepealt märkida, et komisjon analüüsis Türgist pärit importi eraldi, kuna see oli mahu poolest Hiina RVst pärit impordi järel tähtsuselt teine. Analüüsi selguse, läbipaistvuse ja terviklikkuse huvides ning arvestades põhjenduses 19 nimetatud statistiliste andmete muutmist, esitatakse järgmine, üksikasjalikum tabel kolmandatest riikidest pärit impordi korrigeeritud andmetega.

Import muudest kolmandatest riikidest

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Türgi (tuhat ruutjalga)

353

380

237

893

1 677

Keskmine hind (eurot/ruutjalg)

1,01

0,73

0,33

0,81

0,52

Rumeenia (tuhat ruutjalga)

300

137

280

330

303

Keskmine hind (eurot/ruutjalg)

0,99

0,68

0,45

0,61

0,64

Pakistan (tuhat ruutjalga)

50

330

167

157

210

Keskmine hind (eurot/ruutjalg)

1,00

0,37

0,90

1,20

0,54

Mehhiko (tuhat ruutjalga)

590

1 017

853

293

170

Keskmine hind (eurot/ruutjalg)

1,54

1,16

1,06

1,43

1,13

Ülejäänud riigid (tuhat ruutjalga)

1 029

1 125

939

881

1 138

Keskmine hind (eurot/ruutjalg)

1,29

0,84

0,88

0,57

0,49

| (35) | Tabelist selgub, et ühenduse tootmisharu omadest madalamate hindadega kasvas oluliselt üksnes Türgi import, st 353 000 ruutjalalt 2001. aastal 1 677 000 ruutjalani uurimisperioodil. Kuid nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 66, moodustas olulise osa kõnealusest impordist ühenduse ühe koostööd tegeva tootja import oma tootevaliku täiendamiseks ja ülejäänu eksportimiseks pärast lõikamist ning ümberpakkimist kolmandatesse riikidesse ja seega ei saanud kõnealused kogused ühenduse tootmisharu kahjustada. Mis puutub ülejäänud kogustesse, siis püsis nende turuosa stabiilselt väiksena 2 % juures, välja arvatud uurimisperioodil, ning nagu on selgitatud ka ajutise määruse põhjenduses 66, võis see import, kuigi mitte märkimisväärselt, omalt poolt kaasa aidata ühenduse tootmisharu jaoks olulise kahju tekitamisele. |
| --- | --- |

(35)

Tabelist selgub, et ühenduse tootmisharu omadest madalamate hindadega kasvas oluliselt üksnes Türgi import, st 353 000 ruutjalalt 2001. aastal 1 677 000 ruutjalani uurimisperioodil. Kuid nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 66, moodustas olulise osa kõnealusest impordist ühenduse ühe koostööd tegeva tootja import oma tootevaliku täiendamiseks ja ülejäänu eksportimiseks pärast lõikamist ning ümberpakkimist kolmandatesse riikidesse ja seega ei saanud kõnealused kogused ühenduse tootmisharu kahjustada. Mis puutub ülejäänud kogustesse, siis püsis nende turuosa stabiilselt väiksena 2 % juures, välja arvatud uurimisperioodil, ning nagu on selgitatud ka ajutise määruse põhjenduses 66, võis see import, kuigi mitte märkimisväärselt, omalt poolt kaasa aidata ühenduse tootmisharu jaoks olulise kahju tekitamisele.

| (36) | Ülejäänud tabelis nimetatud riikide (v.a Türgi) impordi turuosa püsis uurimisperioodil täheldatud madalaima turuosa lähedal või sellest isegi madalamal ning langes vaatlusalusel perioodil või püsis suhteliselt stabiilsena. Nendest riikidest pärit impordi turuosa vähenes 9,6 protsendilt 2001. aastal 8,3 protsendini uurimisperioodil. Vastavalt sellele tehakse lõplik järeldus, et nendest riikidest pärit import ei saanud ühendusele kahju tekitada. |
| --- | --- |

(36)

Ülejäänud tabelis nimetatud riikide (v.a Türgi) impordi turuosa püsis uurimisperioodil täheldatud madalaima turuosa lähedal või sellest isegi madalamal ning langes vaatlusalusel perioodil või püsis suhteliselt stabiilsena. Nendest riikidest pärit impordi turuosa vähenes 9,6 protsendilt 2001. aastal 8,3 protsendini uurimisperioodil. Vastavalt sellele tehakse lõplik järeldus, et nendest riikidest pärit import ei saanud ühendusele kahju tekitada.

| (37) | Põhjenduse 33 lõpus esitatud Hiina kaubandusettevõtja väide, et “komisjoni hinnatrendide valikulise kasutamise metoodika ei vasta WTO mitme normi suhtes tehtud otsustele”, oli ebamäärane ja põhjendamata ning lükati seepärast tagasi. |
| --- | --- |

(37)

Põhjenduse 33 lõpus esitatud Hiina kaubandusettevõtja väide, et “komisjoni hinnatrendide valikulise kasutamise metoodika ei vasta WTO mitme normi suhtes tehtud otsustele”, oli ebamäärane ja põhjendamata ning lükati seepärast tagasi.

| (38) | Vastavalt eespool esitatule ning kuna muud selgitavat teavet muudest riikidest kui Hiina RVst pärit impordi mõju kohta esitatud ei ole, tehakse lõplik järeldus, et muudest riikidest kui Hiina RVst lähtuv import ei saa olla ühenduse tootmisharu kahju määrav põhjus. |
| --- | --- |

(38)

Vastavalt eespool esitatule ning kuna muud selgitavat teavet muudest riikidest kui Hiina RVst pärit impordi mõju kohta esitatud ei ole, tehakse lõplik järeldus, et muudest riikidest kui Hiina RVst lähtuv import ei saa olla ühenduse tootmisharu kahju määrav põhjus.

| (39) | Peale selle väideti, et ühenduse tootmisharu kahju oli suures osas tingitud tema kahjumist eksporditurgudel. Väideti, et kui mis tahes kahjumit välisturgudel seostatakse dumpinguvastasel uurimisel mingi riigiga, on see iseenesest diskrimineeriv. |
| --- | --- |

(39)

Peale selle väideti, et ühenduse tootmisharu kahju oli suures osas tingitud tema kahjumist eksporditurgudel. Väideti, et kui mis tahes kahjumit välisturgudel seostatakse dumpinguvastasel uurimisel mingi riigiga, on see iseenesest diskrimineeriv.

| (40) | Kõigepealt tuleb märkida, et komisjon võtab ühenduse tootmisharu olukorra, k.a selle kasumlikkuse analüüsis arvesse ainult asjaomase tootega seotud majandustegevust ühenduses. Seega ei võeta käesolevas uurimises arvesse kahju, mis on väidetavalt tingitud kahjumist eksporditurgudel. Pealegi mainiti ühenduse tootmisharu eksporti niivõrd, kuivõrd seda oli vaja mõne koondnäitaja tõlgendamiseks, nagu näiteks varude puhul. Seepärast leitakse, et ühenduse tootmisharu olukorra analüüs toimus täies kooskõlas algmäärusega. |
| --- | --- |

(40)

Kõigepealt tuleb märkida, et komisjon võtab ühenduse tootmisharu olukorra, k.a selle kasumlikkuse analüüsis arvesse ainult asjaomase tootega seotud majandustegevust ühenduses. Seega ei võeta käesolevas uurimises arvesse kahju, mis on väidetavalt tingitud kahjumist eksporditurgudel. Pealegi mainiti ühenduse tootmisharu eksporti niivõrd, kuivõrd seda oli vaja mõne koondnäitaja tõlgendamiseks, nagu näiteks varude puhul. Seepärast leitakse, et ühenduse tootmisharu olukorra analüüs toimus täies kooskõlas algmäärusega.

| (41) | Kuna muid märkusi põhjuslike seoste kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 59–72. |
| --- | --- |

(41)

Kuna muid märkusi põhjuslike seoste kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 59–72.

G.   ÜHENDUSE HUVID

| (42) | Kuna märkusi ühenduse huvide kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 73-82. |
| --- | --- |

(42)

Kuna märkusi ühenduse huvide kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 73-82.

H.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (43) | Arvestades põhjendustes 15, 16 ja 24 osutatud nõuet, kohandati ajutise määruse põhjenduses 86 kirjeldatud kahju kõrvaldamist võimaldava marginaali määramiseks kasutatud impordiandmeid, et võtta arvesse asjaolu, et Hiina RVst ühendusse kokkulapitud kujul eksporditud seemisnaha teatavad kogused olid ühenduse tootmisharu müüdavast seemisnahast halvema kvaliteediga. |
| --- | --- |

(43)

Arvestades põhjendustes 15, 16 ja 24 osutatud nõuet, kohandati ajutise määruse põhjenduses 86 kirjeldatud kahju kõrvaldamist võimaldava marginaali määramiseks kasutatud impordiandmeid, et võtta arvesse asjaolu, et Hiina RVst ühendusse kokkulapitud kujul eksporditud seemisnaha teatavad kogused olid ühenduse tootmisharu müüdavast seemisnahast halvema kvaliteediga.

| (44) | Vastavalt eespool osutatule saadi lõplikuks kahju kõrvaldamist võimaldavaks marginaaliks 58,9 %. |
| --- | --- |

(44)

Vastavalt eespool osutatule saadi lõplikuks kahju kõrvaldamist võimaldavaks marginaaliks 58,9 %.

| (45) | Arvestades järeldusi dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta, ning kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks vastavalt madalama tollimaksu reeglile kehtestada Hiina RVst imporditavale seemisnahale lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis oleks dumpingu- ja kahjumarginaalist madalam. Seega tuleks tollimaksu määr käesoleval juhul fikseerida tuvastatud kahju tasemel. Vastavalt eespool osutatule on lõplik tollimaks 58,9 %. |
| --- | --- |

(45)

Arvestades järeldusi dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta, ning kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks vastavalt madalama tollimaksu reeglile kehtestada Hiina RVst imporditavale seemisnahale lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis oleks dumpingu- ja kahjumarginaalist madalam. Seega tuleks tollimaksu määr käesoleval juhul fikseerida tuvastatud kahju tasemel. Vastavalt eespool osutatule on lõplik tollimaks 58,9 %.

I.   AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE

| (46) | Arvestades Hiina RVst pärit impordi dumpingumarginaali ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju suurust, leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksu summa ulatuses. Kuna lõplik tollimaks on ajutisest madalam, siis tuleks lõplikku dumpinguvastast tollimaksumäära ületavad tagatissummad vabastada, |
| --- | --- |

(46)

Arvestades Hiina RVst pärit impordi dumpingumarginaali ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju suurust, leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksu summa ulatuses. Kuna lõplik tollimaks on ajutisest madalam, siis tuleks lõplikku dumpinguvastast tollimaksumäära ületavad tagatissummad vabastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodide 4114 10 10 ja 4114 10 90 all deklareeritud seemisnaha ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnaha suhtes (mõõtu lõigatud või mitte), sealhulgas seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk kuivatatud kujul (crust).

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse kõigi Hiina Rahvavabariigi äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 58,9 %.

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 439/2006 kehtestatud ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse artiklis 1 sätestatud lõpliku tollimaksu määraga. Lõpliku tollimaksu määra ületavad tagatissummad vabastatakse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. TUOMIOJA

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT L 80, 17.3.2006, lk 7.

2

---