# Euroopa Liidu L 181/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 181 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide4. juuli 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 181

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide4. juuli 2006

---

| Sisukord | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 13. märts 2006, millega muudetakse otsuseid 2001/507/EÜ ja 2001/509/EÜ eesmärgiga muuta protekteeritud rehve käsitlevad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirjad 109 ja 108 kohustuslikuks | 1 |
| | * | Nõukogu otsus, 13. märts 2006, ühenduse ühinemise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 55 autorongide mehaaniliste haakeseadiste osade tunnustamist käsitlevate sätete kohta
   (
  1
  ) | 53 |

Sisukord

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 13. märts 2006, millega muudetakse otsuseid 2001/507/EÜ ja 2001/509/EÜ eesmärgiga muuta protekteeritud rehve käsitlevad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirjad 109 ja 108 kohustuslikuks

1

*

Nõukogu otsus, 13. märts 2006, ühenduse ühinemise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 55 autorongide mehaaniliste haakeseadiste osade tunnustamist käsitlevate sätete kohta
   (
  1
  )

(
  1

53

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu, 18. juuli 2005, aasta määruse (EÜ) nr 1175/2005 (millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks) parandus (ELT L 189, 21.7.2005) | 111 |

Parandused

*

Nõukogu, 18. juuli 2005, aasta määruse (EÜ) nr 1175/2005 (millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks) parandus (ELT L 189, 21.7.2005)

111

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst.

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 4.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

13. märts 2006,

millega muudetakse otsuseid 2001/507/EÜ ja 2001/509/EÜ eesmärgiga muuta protekteeritud rehve käsitlevad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirjad 109 ja 108 kohustuslikuks

(2006/443/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsust 97/836/EÜ, millega Euroopa Ühendus ühineb ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavale ja/või sellel kasutatavale varustusele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (“1958. aasta läbivaadatud kokkulepe”), (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3 ja artikli 4 lõike 2 teist taanet ning artikli 4 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | UN/ECE eeskirjadega 109 ja 108 tagatakse rehvide protekteerimise ühtlustatud nõuded ning kõrge ohutuse ja keskkonnakaitse tase. Nendega võimaldatakse protekteeritud rehvide vaba ringlus. |
| --- | --- |

(1)

UN/ECE eeskirjadega 109 ja 108 tagatakse rehvide protekteerimise ühtlustatud nõuded ning kõrge ohutuse ja keskkonnakaitse tase. Nendega võimaldatakse protekteeritud rehvide vaba ringlus.

| (2) | Otsusega 97/836/EÜ sai ühendus UN/ECE 1958. aasta läbivaadatud kokkuleppe osaliseks. Otsustega 2001/507/EÜ (3) ja 2001/509/EÜ (4) ühines ühendus vastavalt UN/ECE eeskirjadega 109 ja 108. Nimetatud eeskirjadega ühinedes kohustus ühendus vastavalt 1958. aasta läbivaadatud kokkuleppe artiklite 2 ja 3 sätetele aktsepteerima neid eeskirju alternatiivina ühenduse õigusaktidele. Kuid selleks, et nimetatud eeskirju kohustuslikena kohaldada, tuleks asjakohane säte vastavalt otsuse 97/836/EÜ artikli 4 lõikele 4 kehtestada ka ühenduse õiguses. |
| --- | --- |

(2)

Otsusega 97/836/EÜ sai ühendus UN/ECE 1958. aasta läbivaadatud kokkuleppe osaliseks. Otsustega 2001/507/EÜ (3) ja 2001/509/EÜ (4) ühines ühendus vastavalt UN/ECE eeskirjadega 109 ja 108. Nimetatud eeskirjadega ühinedes kohustus ühendus vastavalt 1958. aasta läbivaadatud kokkuleppe artiklite 2 ja 3 sätetele aktsepteerima neid eeskirju alternatiivina ühenduse õigusaktidele. Kuid selleks, et nimetatud eeskirju kohustuslikena kohaldada, tuleks asjakohane säte vastavalt otsuse 97/836/EÜ artikli 4 lõikele 4 kehtestada ka ühenduse õiguses.

| (3) | Kuna vajalike regulatiivsete meetmete kohaldamisala on piiratud, ei ole asjakohane mõlema eeskirja kohustuslikuks tegemiseks vastu võtta direktiivi, nagu on ette nähtud otsustes 2001/507/EÜ ja 2001/509/EÜ. |
| --- | --- |

(3)

Kuna vajalike regulatiivsete meetmete kohaldamisala on piiratud, ei ole asjakohane mõlema eeskirja kohustuslikuks tegemiseks vastu võtta direktiivi, nagu on ette nähtud otsustes 2001/507/EÜ ja 2001/509/EÜ.

| (4) | Otsuseid 2001/507/EÜ ja 2001/509/EÜ tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Otsuseid 2001/507/EÜ ja 2001/509/EÜ tuleks vastavalt muuta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2001/507/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Ainus artikkel asendatakse järgmisega:
  “Ainus artikkel
  Euroopa Ühendus ühineb kommertsveokitele ja nende haagistele mõeldud protekteeritud õhkrehvide tootmismenetluse tüübikinnitust käsitleva ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga 109.
  Alates 13. septembrist 2006 kohaldatakse lisas esitatud eeskirja 109 sätteid kohustusliku tingimusena nimetatud eeskirja reguleerimisalasse kuuluvate protekteeritud rehvide ühenduse turule viimisel.” |
| --- | --- |

1)

Ainus artikkel asendatakse järgmisega:

“Ainus artikkel

Euroopa Ühendus ühineb kommertsveokitele ja nende haagistele mõeldud protekteeritud õhkrehvide tootmismenetluse tüübikinnitust käsitleva ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga 109.

Alates 13. septembrist 2006 kohaldatakse lisas esitatud eeskirja 109 sätteid kohustusliku tingimusena nimetatud eeskirja reguleerimisalasse kuuluvate protekteeritud rehvide ühenduse turule viimisel.”

| 2) | Otsusele 2001/507/EÜ lisatud UN/ECE eeskirja 109 tekst asendatakse käesoleva otsuse I lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

2)

Otsusele 2001/507/EÜ lisatud UN/ECE eeskirja 109 tekst asendatakse käesoleva otsuse I lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Otsust 2001/509/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Ainus artikkel asendatakse järgmisega:
  “Ainus artikkel
  Euroopa Ühendus ühineb mootorsõidukitele ja nende haagistele mõeldud protekteeritud õhkrehvide tootmismenetluse tüübikinnitust käsitleva ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 108.
  Alates 13. septembrist 2006 kohaldatakse lisas esitatud eeskirja 108 sätteid kohustusliku tingimusena nimetatud eeskirja reguleerimisalasse kuuluvate protekteeritud rehvide ühenduse turule viimisel.” |
| --- | --- |

1.

Ainus artikkel asendatakse järgmisega:

“Ainus artikkel

Euroopa Ühendus ühineb mootorsõidukitele ja nende haagistele mõeldud protekteeritud õhkrehvide tootmismenetluse tüübikinnitust käsitleva ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 108.

Alates 13. septembrist 2006 kohaldatakse lisas esitatud eeskirja 108 sätteid kohustusliku tingimusena nimetatud eeskirja reguleerimisalasse kuuluvate protekteeritud rehvide ühenduse turule viimisel.”

| 2. | Otsusele 2001/509/EÜ lisatud UN/ECE eeskirja 108 tekst asendatakse käesoleva otsuse II lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

2.

Otsusele 2001/509/EÜ lisatud UN/ECE eeskirja 108 tekst asendatakse käesoleva otsuse II lisas esitatud tekstiga.

Brüssel, 13. märts 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BARTENSTEIN

---

(1)  EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78.

1

(2)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 183, 6.7.2001, lk 35.

3

(4)  EÜT L 183, 6.7.2001, lk 37.

4

---

I LISA

EESKIRI 109

ÜHTSED SÄTTED, MIS KÄSITLEVAD KOMMERTSVEOKITELE JA NENDE HAAGISTELE MÕELDUD TAASTATUD ÕHKREHVIDE TOOTMISMENETLUSE TÜÜBIKINNITUST

(konsolideeritud versioon)

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Märgised |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nõuded |
| --- | --- |

6.

| 7. | Spetsifikatsioonid |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tüübikinnituse muutmine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Toodangu vastavus nõuetele |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sanktsioonid toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tootmise lõplik peatamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste, katselaborite ning haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

12.

LISAD

| 1. lisa – | Teatis tüübikinnituse andmise, pikendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise või rehvide taastamisega tegeleva tootmisüksuse tegevuse lõpliku peatamise kohta vastavalt eeskirjale nr 109 |
| --- | --- |

1. lisa –

| 2. lisa – | Tüübikinnitusmärgi paigutus |
| --- | --- |

2. lisa –

| 3. lisa – | Taastatud rehvi märgistuse paigutus |
| --- | --- |

3. lisa –

| 4. lisa – | Koormusindeksite ja neile vastavate kandevõimete loetelu |
| --- | --- |

4. lisa –

| 5. lisa – | Rehvimõõdu tähistus ja mõõtmed |
| --- | --- |

5. lisa –

| 6. lisa – | Õhkrehvide mõõtmise meetod |
| --- | --- |

6. lisa –

| 7. lisa – | Koormuse/kiiruse kestvuskatsete kord |
| --- | --- |

7. lisa –

| 1. liide – | Kestvuskatse kava |
| --- | --- |

1. liide –

| 2. liide – | Seos rõhuindeksi ja rõhuühikute vahel |
| --- | --- |

2. liide –

| 8. lisa – | Kandevõime sõltuvus kiirusest kommertsveoki radiaal- ja diagonaalrehvide korral |
| --- | --- |

8. lisa –

| 9. lisa – | Selgitav joonis |
| --- | --- |

9. lisa –

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse teedel kasutatavatele kommertsveokitele ja nende haagistele paigaldamiseks ette nähtud taastatud rehvide tootmise suhtes. Eeskirja ei kohaldata siiski järgmise suhtes:

| 1.1. | sõiduautode ja nende haagiste taastatud rehvid; |
| --- | --- |

1.1.

sõiduautode ja nende haagiste taastatud rehvid;

| 1.2. | taastatud rehvid, mis on ette nähtud maksimumkiirusele alla 80 km/h; |
| --- | --- |

1.2.

taastatud rehvid, mis on ette nähtud maksimumkiirusele alla 80 km/h;

| 1.3. | jalg- ja mootorrataste rehvid; |
| --- | --- |

1.3.

jalg- ja mootorrataste rehvid;

| 1.4. | rehvid, mis on algselt valmistatud ilma kiiruskategooria ja/või koormusindeksiteta; |
| --- | --- |

1.4.

rehvid, mis on algselt valmistatud ilma kiiruskategooria ja/või koormusindeksiteta;

| 1.5. | rehvid, mis on algselt valmistatud ilma tüübikinnituseta ning ilma E- või e-märgita. |
| --- | --- |

1.5.

rehvid, mis on algselt valmistatud ilma tüübikinnituseta ning ilma E- või e-märgita.

2.   MÕISTED – vt ka 9. lisa joonis

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 2.1. | Taastatud õhkrehvide valik – punktis 4.1.4 osutatud taastatud õhkrehvide valik. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Õhkrehvi konstruktsioon – rehvi põhimiku tehnilised omadused. Eelkõige eristatakse järgmisi konstruktsioone. |
| --- | --- |

2.2.

Õhkrehvi konstruktsioon – rehvi põhimiku tehnilised omadused. Eelkõige eristatakse järgmisi konstruktsioone.

| 2.2.1. | Diagonaalrehv ehk kihtide diagonaalse paigutusega rehv – õhkrehvi konstruktsioon, mille korral koordi kihid ulatuvad randini ja paiknevad vastasnurkade all, mis on turvise keskjoone suhtes oluliselt väiksemad kui 90o. |
| --- | --- |

2.2.1.

Diagonaalrehv ehk kihtide diagonaalse paigutusega rehv – õhkrehvi konstruktsioon, mille korral koordi kihid ulatuvad randini ja paiknevad vastasnurkade all, mis on turvise keskjoone suhtes oluliselt väiksemad kui 90o.

| 2.2.2. | Diagonaal-vöörehv – diagonaalrehvi konstruktsioon, kus põhimik on piiratud vööga, mis koosneb kahest või enamast kihist oluliselt mittevenivast koortmaterjalist, asetatuna vastasnurkade all, mis on lähedased põhimiku omadele. |
| --- | --- |

2.2.2.

Diagonaal-vöörehv – diagonaalrehvi konstruktsioon, kus põhimik on piiratud vööga, mis koosneb kahest või enamast kihist oluliselt mittevenivast koortmaterjalist, asetatuna vastasnurkade all, mis on lähedased põhimiku omadele.

| 2.2.3. | Radiaalrehv – rehvi konstruktsioon, kus koordi kihid ulatuvad rantideni ja on asetatud sisuliselt 90o all turvise keskjoone suhtes ning põhimik on stabiliseeritud põhimõtteliselt mitteveniva ringvööga. |
| --- | --- |

2.2.3.

Radiaalrehv – rehvi konstruktsioon, kus koordi kihid ulatuvad rantideni ja on asetatud sisuliselt 90o all turvise keskjoone suhtes ning põhimik on stabiliseeritud põhimõtteliselt mitteveniva ringvööga.

| 2.3. | Kasutusliik |
| --- | --- |

2.3.

Kasutusliik

| 2.3.1. | Tavaline rehv – tavaliseks maanteekasutuseks ettenähtud rehv. |
| --- | --- |

2.3.1.

Tavaline rehv – tavaliseks maanteekasutuseks ettenähtud rehv.

| 2.3.2. | Spetsiaalkasutusega rehv – segakasutuseks (nii maanteel kui ka maastikul) ja piiratud kiirusel kasutamiseks ettenähtud rehv. |
| --- | --- |

2.3.2.

Spetsiaalkasutusega rehv – segakasutuseks (nii maanteel kui ka maastikul) ja piiratud kiirusel kasutamiseks ettenähtud rehv.

| 2.3.3. | Talverehv – rehv, mille turvisemustri ja konstruktsiooni eesmärk on eelkõige kindlustada tavalisest rehvist paremad sõiduomadused poris ja värskes või sulavas lumes. Lumerehvi turvisemuster koosneb üldiselt soontest (ribidest) ja/või jäikadest plokkelementidest, mis on suuremate vahedega kui tavalisel rehvil. |
| --- | --- |

2.3.3.

Talverehv – rehv, mille turvisemustri ja konstruktsiooni eesmärk on eelkõige kindlustada tavalisest rehvist paremad sõiduomadused poris ja värskes või sulavas lumes. Lumerehvi turvisemuster koosneb üldiselt soontest (ribidest) ja/või jäikadest plokkelementidest, mis on suuremate vahedega kui tavalisel rehvil.

| 2.4. | Rant – rehvi osa, mis oma kuju ja konstruktsiooni tõttu sobib veljega ja hoiab rehvi selle peal. |
| --- | --- |

2.4.

Rant – rehvi osa, mis oma kuju ja konstruktsiooni tõttu sobib veljega ja hoiab rehvi selle peal.

| 2.5. | Koort – kiud, mis moodustavad õhkrehvi kihtide kanga. |
| --- | --- |

2.5.

Koort – kiud, mis moodustavad õhkrehvi kihtide kanga.

| 2.6. | Kiht – kummiga kaetud paralleelsed koordi kihid. |
| --- | --- |

2.6.

Kiht – kummiga kaetud paralleelsed koordi kihid.

| 2.7. | Vöö – radiaalrehvi või diagonaal-vöörehvi puhul materjali(de) kiht (kihid) turvise all, mis on sisuliselt asetatud turvise keskjoone suunas, piiramaks põhimiku ringsuunalist liikumist. |
| --- | --- |

2.7.

Vöö – radiaalrehvi või diagonaal-vöörehvi puhul materjali(de) kiht (kihid) turvise all, mis on sisuliselt asetatud turvise keskjoone suunas, piiramaks põhimiku ringsuunalist liikumist.

| 2.8. | Vahepadjand – diagonaalrehvile kinnitatav vahekiht põhimiku ja turvise vahel. |
| --- | --- |

2.8.

Vahepadjand – diagonaalrehvile kinnitatav vahekiht põhimiku ja turvise vahel.

| 2.9. | Kaitsev vahepadjand – radiaalrehvi puhul täiendav turvise ja vöö vaheline kiht vöö vigastuste minimeerimiseks. |
| --- | --- |

2.9.

Kaitsev vahepadjand – radiaalrehvi puhul täiendav turvise ja vöö vaheline kiht vöö vigastuste minimeerimiseks.

| 2.10. | Kaitsepõll – materjal randi piirkonnas põhimiku kaitseks rattavelje põhjustatud hõõrdumise või abrasiooni vastu. |
| --- | --- |

2.10.

Kaitsepõll – materjal randi piirkonnas põhimiku kaitseks rattavelje põhjustatud hõõrdumise või abrasiooni vastu.

| 2.11. | Põhimik – õhkrehvi struktuuriosa, mis pole turvis ega välimised kummist küljed ning mis rõhu all kannab koormust. |
| --- | --- |

2.11.

Põhimik – õhkrehvi struktuuriosa, mis pole turvis ega välimised kummist küljed ning mis rõhu all kannab koormust.

| 2.12. | Turvis – õhkrehvi osa, mis on välja töötatud kokkupuuteks maapinnaga, kaitseb põhimikku mehaaniliste vigastuste eest ja soodustab haakumist maapinnaga. |
| --- | --- |

2.12.

Turvis – õhkrehvi osa, mis on välja töötatud kokkupuuteks maapinnaga, kaitseb põhimikku mehaaniliste vigastuste eest ja soodustab haakumist maapinnaga.

| 2.13. | Külg – õhkrehvi osa turvise ja rattaäärisega kaetud ala vahel. |
| --- | --- |

2.13.

Külg – õhkrehvi osa turvise ja rattaäärisega kaetud ala vahel.

| 2.14. | Rehvi alaosa – piirkond ristlõike maksimumlaiust tähistava joone ja piirkonna vahel, mis peab olema kaetud velje servaga. |
| --- | --- |

2.14.

Rehvi alaosa – piirkond ristlõike maksimumlaiust tähistava joone ja piirkonna vahel, mis peab olema kaetud velje servaga.

| 2.15. | Turvise soon – ruum turvisemustri ribide või plokkide vahel. |
| --- | --- |

2.15.

Turvise soon – ruum turvisemustri ribide või plokkide vahel.

| 2.16. | Ristlõike laius – joonkaugus rõhu all oleva, kindlaksmääratud mõõteveljele kinnitatud õhkrehvi külgede välispindade vahel, välja arvatud tähistusest (märgistusest), kaunistustest ja kaitsevöödest või -ribidest tingitud kõrgendused. |
| --- | --- |

2.16.

Ristlõike laius – joonkaugus rõhu all oleva, kindlaksmääratud mõõteveljele kinnitatud õhkrehvi külgede välispindade vahel, välja arvatud tähistusest (märgistusest), kaunistustest ja kaitsevöödest või -ribidest tingitud kõrgendused.

| 2.17. | Üldlaius – joonkaugus rõhu all oleva, kindlaksmääratud mõõteveljele kinnitatud õhkrehvi külgede välispindade vahel, kaasa arvatud tähistusest (märgistusest), kaunistustest ja kaitsevöödest või -ribidest tingitud kõrgendused. |
| --- | --- |

2.17.

Üldlaius – joonkaugus rõhu all oleva, kindlaksmääratud mõõteveljele kinnitatud õhkrehvi külgede välispindade vahel, kaasa arvatud tähistusest (märgistusest), kaunistustest ja kaitsevöödest või -ribidest tingitud kõrgendused.

| 2.18. | Ristlõike kõrgus – vahemaa, mis on võrdne poolega rehvi välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõdu vahest. |
| --- | --- |

2.18.

Ristlõike kõrgus – vahemaa, mis on võrdne poolega rehvi välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõdu vahest.

| 2.19. | Nominaalne ristlõikesuhe – sajakordne arv, mis on saadud ristlõike nimikõrgust väljendava arvu jagamisel ristlõike nimilaiust väljendava arvuga, kui mõlemad arvud on väljendatud samades ühikutes. |
| --- | --- |

2.19.

Nominaalne ristlõikesuhe – sajakordne arv, mis on saadud ristlõike nimikõrgust väljendava arvu jagamisel ristlõike nimilaiust väljendava arvuga, kui mõlemad arvud on väljendatud samades ühikutes.

| 2.20. | Välisläbimõõt – rõhu all oleva vasttaastatud rehvi üldläbimõõt. |
| --- | --- |

2.20.

Välisläbimõõt – rõhu all oleva vasttaastatud rehvi üldläbimõõt.

| 2.21. | Rehvimõõdu tähistus – tähistus, mis näitab järgmist: |
| --- | --- |

2.21.

Rehvimõõdu tähistus – tähistus, mis näitab järgmist:

| 2.21.1. | ristlõike nimilaiust. See laius peab olema väljendatud millimeetrites, välja arvatud rehvide korral, mille mõõdu tähistus on näidatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelite esimeses veerus; |
| --- | --- |

2.21.1.

ristlõike nimilaiust. See laius peab olema väljendatud millimeetrites, välja arvatud rehvide korral, mille mõõdu tähistus on näidatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelite esimeses veerus;

| 2.21.2. | nominaalset ristlõikesuhet, välja arvatud rehvide puhul, mille mõõdu tähistus on esitatud käesoleva eeskirja 5. lisas olevate tabelite esimeses veerus; |
| --- | --- |

2.21.2.

nominaalset ristlõikesuhet, välja arvatud rehvide puhul, mille mõõdu tähistus on esitatud käesoleva eeskirja 5. lisas olevate tabelite esimeses veerus;

| 2.21.3. | kokkuleppelist arvu “d” (sümbolit “d”), mis märgib velje nimiläbimõõtu ja mis vastab velje läbimõõdule, väljendatuna kas koodiga (arvud alla 100) või millimeetrites (arvud üle 100). Tähistuses võib kasutada mõlemale mõõtesüsteemile vastavaid arve. |
| --- | --- |

2.21.3.

kokkuleppelist arvu “d” (sümbolit “d”), mis märgib velje nimiläbimõõtu ja mis vastab velje läbimõõdule, väljendatuna kas koodiga (arvud alla 100) või millimeetrites (arvud üle 100). Tähistuses võib kasutada mõlemale mõõtesüsteemile vastavaid arve.

| 2.21.3.1. | Järgnevalt on esitatud millimeetrites väljendatud sümboli “d” väärtused.






  Velje nimiläbimõõdu kood “d” | Sümboli “d” väärtus millimeetrites |
| --- | --- | --- |
| 8
  9
  10
  11
  12
  13
  14 | 203
  229
  254
  279
  305
  330
  356 |
| 15
  16
  17
  18
  19 | 381
  406
  432
  457
  483 |
| 20
  21
  22
  24
  25 | 508
  533
  559
  610
  635 |
| 14,5
  16,5
  17,5
  19,5
  20,5
  22,5
  24,5 | 368
  419
  445
  495
  521
  572
  622 |
| 26
  28
  30 | 660
  711
  762 |

2.21.3.1.

Järgnevalt on esitatud millimeetrites väljendatud sümboli “d” väärtused.

Velje nimiläbimõõdu kood “d”

Sümboli “d” väärtus millimeetrites

8

9

10

11

12

13

14

203

229

254

279

305

330

356

15

16

17

18

19

381

406

432

457

483

20

21

22

24

25

508

533

559

610

635

14,5

16,5

17,5

19,5

20,5

22,5

24,5

368

419

445

495

521

572

622

26

28

30

660

711

762

| 2.22. | Velje nimiläbimõõt (d) – sellise velje läbimõõt, millele paigaldamiseks rehv on mõeldud. |
| --- | --- |

2.22.

Velje nimiläbimõõt (d) – sellise velje läbimõõt, millele paigaldamiseks rehv on mõeldud.

| 2.23. | Velg – tugi rehvist ja lohvist koosnevale komplektile või lohvita rehvile, millele toetuvad rehvi randid. |
| --- | --- |

2.23.

Velg – tugi rehvist ja lohvist koosnevale komplektile või lohvita rehvile, millele toetuvad rehvi randid.

| 2.24. | Mõõtevelg – velg, mis on mis tahes ühes või mitmes rahvusvahelises rehvistandardis teatava rehvimõõdu tähistuse puhul määratletud kui “mõõtevelje laius” või “velje teoreetiline laius”. |
| --- | --- |

2.24.

Mõõtevelg – velg, mis on mis tahes ühes või mitmes rahvusvahelises rehvistandardis teatava rehvimõõdu tähistuse puhul määratletud kui “mõõtevelje laius” või “velje teoreetiline laius”.

| 2.25. | Katsevelg – velg, mis on ühes rahvusvahelistest rehvistandarditest kindlaks määratud kui kõnealuse rehvimõõdu tähistuse ja rehvitüübi jaoks tunnustatud või soovituslik või lubatud velg. |
| --- | --- |

2.25.

Katsevelg – velg, mis on ühes rahvusvahelistest rehvistandarditest kindlaks määratud kui kõnealuse rehvimõõdu tähistuse ja rehvitüübi jaoks tunnustatud või soovituslik või lubatud velg.

| 2.26. | Rahvusvaheline rehvistandard – üks järgmistest normdokumentidest:






  a) | The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (1): “Standards Manual”; |
| --- | --- | --- |

2.26.

Rahvusvaheline rehvistandard – üks järgmistest normdokumentidest:

a)

The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (1): “Standards Manual”;

| b) | The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (1): “Engineering Design Information – obsolete data”; |
| --- | --- |

b)

The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (1): “Engineering Design Information – obsolete data”;

| c) | The Tire and Rim Association Inc. (TRA) (2): “Year Book”; |
| --- | --- |

c)

The Tire and Rim Association Inc. (TRA) (2): “Year Book”;

| d) | The Japan Automobile Tire Manufacturers Association (JATMA) (3): “Year Book”; |
| --- | --- |

d)

The Japan Automobile Tire Manufacturers Association (JATMA) (3): “Year Book”;

| e) | The Tyre and Rim Association of Australia (TRAA) (4): “Standards Manual”; |
| --- | --- |

e)

The Tyre and Rim Association of Australia (TRAA) (4): “Standards Manual”;

| f) | Associação Brasileira de Pneus e Aros (ABPA) (5): “Manual de Normas Técnicas”; |
| --- | --- |

f)

Associação Brasileira de Pneus e Aros (ABPA) (5): “Manual de Normas Técnicas”;

| g) | Scandinavian Tyre and Rim Organisation (STRO) (6): “Data Book”. |
| --- | --- |

g)

Scandinavian Tyre and Rim Organisation (STRO) (6): “Data Book”.

Rehvistandardeid on võimalik saada järgmistelt aadressidelt:

| 2.27. | Murenemine – kummitükkide eraldumine turvisest. |
| --- | --- |

2.27.

Murenemine – kummitükkide eraldumine turvisest.

| 2.28. | Koordi eraldumine – koortkanga eraldumine kummikatte küljest. |
| --- | --- |

2.28.

Koordi eraldumine – koortkanga eraldumine kummikatte küljest.

| 2.29. | Kihi eraldumine – naaberkihtide eraldumine. |
| --- | --- |

2.29.

Kihi eraldumine – naaberkihtide eraldumine.

| 2.30. | Turvise eraldumine – turvise eemaldumine põhimikust. |
| --- | --- |

2.30.

Turvise eraldumine – turvise eemaldumine põhimikust.

| 2.31. | Ekspluatatsioonikirjeldus – rehvi koormusindeksi ja kiiruskategooria erikombinatsioon. |
| --- | --- |

2.31.

Ekspluatatsioonikirjeldus – rehvi koormusindeksi ja kiiruskategooria erikombinatsioon.

| 2.32. | Koormusindeks – arvkood, mis näitab koormust, mida rehv võib kanda kiirusel, mis vastab vastavale kiiruskategooriale ja rehvi töötades vastavalt tootja poolt ette nähtud hooldustingimustele. Õhkrehvil võib olla rohkem kui üks koormusindeks, näitamaks selle kandevõimet kasutamisel üksikasetuses või üksik- ja topeltasetuses või näitamaks alternatiivset kandevõimet (“unikaalset punkti”), mille puhul kandevõime muutumine vastavalt punktile 2.35 ja käesoleva eeskirja 8. lisale ei ole lubatud.
  Koormusindeksid ja neile vastavad koormused on esitatud käesoleva eeskirja 4. lisas. |
| --- | --- |

2.32.

Koormusindeks – arvkood, mis näitab koormust, mida rehv võib kanda kiirusel, mis vastab vastavale kiiruskategooriale ja rehvi töötades vastavalt tootja poolt ette nähtud hooldustingimustele. Õhkrehvil võib olla rohkem kui üks koormusindeks, näitamaks selle kandevõimet kasutamisel üksikasetuses või üksik- ja topeltasetuses või näitamaks alternatiivset kandevõimet (“unikaalset punkti”), mille puhul kandevõime muutumine vastavalt punktile 2.35 ja käesoleva eeskirja 8. lisale ei ole lubatud.

Koormusindeksid ja neile vastavad koormused on esitatud käesoleva eeskirja 4. lisas.

| 2.33. | Kiiruskategooria |
| --- | --- |

2.33.

Kiiruskategooria

| 2.33.1. | Tähtkood, mis näitab kiirust, millel rehv võib kanda vastava koormusindeksi poolt näidatud koormust. |
| --- | --- |

2.33.1.

Tähtkood, mis näitab kiirust, millel rehv võib kanda vastava koormusindeksi poolt näidatud koormust.

| 2.33.2. | Kiiruskategooriad ja neile vastavad kiirused on esitatud järgmises tabelis:






  Kiiruskategooria | Vastav maksimaalne kiirus (km/h) |
| --- | --- | --- |
| F
  G
  J
  K
  L
  M
  N
  P
  Q
  R
  S
  T
  U
  H | 80
  90
  100
  110
  120
  130
  140
  150
  160
  170
  180
  190
  200
  210 |

2.33.2.

Kiiruskategooriad ja neile vastavad kiirused on esitatud järgmises tabelis:

Kiiruskategooria

Vastav maksimaalne kiirus (km/h)

F

G

J

K

L

M

N

P

Q

R

S

T

U

H

80

90

100

110

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

| 2.34. | Unikaalne punkt – täiendav ekspluatatsioonikirjeldus, mis märgitakse tavalise ekspluatatsioonikirjelduse kõrvale, aga mida ei tohi kasutada kandevõime muutumise arvutamiseks, nagu on määratletud punktis 2.35 ning käesoleva eeskirja 8. lisas. |
| --- | --- |

2.34.

Unikaalne punkt – täiendav ekspluatatsioonikirjeldus, mis märgitakse tavalise ekspluatatsioonikirjelduse kõrvale, aga mida ei tohi kasutada kandevõime muutumise arvutamiseks, nagu on määratletud punktis 2.35 ning käesoleva eeskirja 8. lisas.

| 2.35. | Kandevõime muutumine vastavalt kiirusele – rehvi alternatiivne kandevõime kasutatuna kiirusel, mis erineb normaalse ekspluatatsioonikirjelduse kiiruse sümboliga näidatust. Lubatud muutumised on esitatud käesoleva eeskirja 8. lisa tabelis. |
| --- | --- |

2.35.

Kandevõime muutumine vastavalt kiirusele – rehvi alternatiivne kandevõime kasutatuna kiirusel, mis erineb normaalse ekspluatatsioonikirjelduse kiiruse sümboliga näidatust. Lubatud muutumised on esitatud käesoleva eeskirja 8. lisa tabelis.

| 2.36. | Taastamisega tegelev tootmisüksus – tegevuskoht või lokaliseerunud tegevuskohtade rühm, kus toodetakse taastatud rehve. |
| --- | --- |

2.36.

Taastamisega tegelev tootmisüksus – tegevuskoht või lokaliseerunud tegevuskohtade rühm, kus toodetakse taastatud rehve.

| 2.37. | Taastamine – üldnimetus kasutatud rehvi taastamise kohta kulunud turvise asendamise teel uue materjaliga. Võib sisaldada ka külje välispinna uuendamist ja kaitsva vahepadjandi harjakihtide asendamist. Taastamine hõlmab järgmisi töötlemismeetodeid: |
| --- | --- |

2.37.

Taastamine – üldnimetus kasutatud rehvi taastamise kohta kulunud turvise asendamise teel uue materjaliga. Võib sisaldada ka külje välispinna uuendamist ja kaitsva vahepadjandi harjakihtide asendamist. Taastamine hõlmab järgmisi töötlemismeetodeid:

| 2.37.1. | turvise taastamine – turvise asendamine; |
| --- | --- |

2.37.1.

turvise taastamine – turvise asendamine;

| 2.37.2. | taastamine külgede ülekatmisega – turvise asendamine ja külje osaline taastamine uue materjaliga; |
| --- | --- |

2.37.2.

taastamine külgede ülekatmisega – turvise asendamine ja külje osaline taastamine uue materjaliga;

| 2.37.3. | täielik taastamine – turvise asendamine ja külje taastamine koos rehvi alaosaga tervikuna või osaliselt. |
| --- | --- |

2.37.3.

täielik taastamine – turvise asendamine ja külje taastamine koos rehvi alaosaga tervikuna või osaliselt.

| 2.38. | Mantel – kulunud rehv, kaasa arvatud põhimik ning järelejäänud turvis ja küljematerjal. |
| --- | --- |

2.38.

Mantel – kulunud rehv, kaasa arvatud põhimik ning järelejäänud turvis ja küljematerjal.

| 2.39. | Koorimine – vana materjali eemaldamine mantlilt, valmistamaks pinda ette uue materjali jaoks. |
| --- | --- |

2.39.

Koorimine – vana materjali eemaldamine mantlilt, valmistamaks pinda ette uue materjali jaoks.

| 2.40. | Parandamine – kahjustatud mantli parandustööd tunnustatud piirides. |
| --- | --- |

2.40.

Parandamine – kahjustatud mantli parandustööd tunnustatud piirides.

| 2.41. | Turvisematerjal – materjal, mille seisukord on sobiv kulunud turvise asendamiseks. See võib esineda mitmel erineval kujul, nagu näiteks järgmistel: |
| --- | --- |

2.41.

Turvisematerjal – materjal, mille seisukord on sobiv kulunud turvise asendamiseks. See võib esineda mitmel erineval kujul, nagu näiteks järgmistel:

| 2.41.1. | rehvitaastusprofiil – valmislõigatud ribad materjalist, mida pressitakse vajaliku ristlõikeprofiili saavutamiseks ja mis seejärel paigaldatakse külmalt ettevalmistatud mantlile. Uus materjal tuleb vulkaniseerida; |
| --- | --- |

2.41.1.

rehvitaastusprofiil – valmislõigatud ribad materjalist, mida pressitakse vajaliku ristlõikeprofiili saavutamiseks ja mis seejärel paigaldatakse külmalt ettevalmistatud mantlile. Uus materjal tuleb vulkaniseerida;

| 2.41.2. | parandusriba – turvisematerjali riba, mis pressitakse ja mähitakse vahetult selleks ettevalmistatud mantlile kuni vajaliku ristlõikeprofiili moodustumiseni. Uus materjal tuleb vulkaniseerida; |
| --- | --- |

2.41.2.

parandusriba – turvisematerjali riba, mis pressitakse ja mähitakse vahetult selleks ettevalmistatud mantlile kuni vajaliku ristlõikeprofiili moodustumiseni. Uus materjal tuleb vulkaniseerida;

| 2.41.3. | vahetult pressitav materjal – turvisematerjal, mida pressitakse vajaliku ristlõikeprofiili saamiseks ja pressitakse otse ettevalmistatud mantlile. Uus materjal tuleb vulkaniseerida; |
| --- | --- |

2.41.3.

vahetult pressitav materjal – turvisematerjal, mida pressitakse vajaliku ristlõikeprofiili saamiseks ja pressitakse otse ettevalmistatud mantlile. Uus materjal tuleb vulkaniseerida;

| 2.41.4. | eelnevalt vulkaniseeritud materjal – mantlile kinnitatud, eelnevalt vormitud ja vulkaniseeritud turvis. Uus materjal tuleb mantliga siduda. |
| --- | --- |

2.41.4.

eelnevalt vulkaniseeritud materjal – mantlile kinnitatud, eelnevalt vormitud ja vulkaniseeritud turvis. Uus materjal tuleb mantliga siduda.

| 2.42. | Küljekate – materjal, mida kasutatakse mantli külgede katmiseks, võimaldamaks nõutava märgistuse vormimist. |
| --- | --- |

2.42.

Küljekate – materjal, mida kasutatakse mantli külgede katmiseks, võimaldamaks nõutava märgistuse vormimist.

| 2.43. | Tihenduskumm – uue turvise ja mantli vahel siduva kihina ning samuti pisivigastuste parandamiseks kasutatav materjal. |
| --- | --- |

2.43.

Tihenduskumm – uue turvise ja mantli vahel siduva kihina ning samuti pisivigastuste parandamiseks kasutatav materjal.

| 2.44. | Sideaine – kleeplahus uute materjalide paigalhoidmiseks enne vulkaniseerimist. |
| --- | --- |

2.44.

Sideaine – kleeplahus uute materjalide paigalhoidmiseks enne vulkaniseerimist.

| 2.45. | Vulkaniseerimine – uue materjali füüsikaliste omaduste muutumine, mis kaasneb tavaliselt kuumuse ja rõhu rakendamisega kindla ajavahemiku jookusul kontrollitud tingimustes. |
| --- | --- |

2.45.

Vulkaniseerimine – uue materjali füüsikaliste omaduste muutumine, mis kaasneb tavaliselt kuumuse ja rõhu rakendamisega kindla ajavahemiku jookusul kontrollitud tingimustes.

3.   MÄRGISED

| 3.1. | Taastatud rehvi märgistuse paigutuse näidis on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas. |
| --- | --- |

3.1.

Taastatud rehvi märgistuse paigutuse näidis on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas.

| 3.2. | Taastatud rehvidel tuleb näidata sümmeetriliste rehvide korral mõlemal küljel ja asümmeetriliste rehvide korral vähemalt välimisel küljel järgmised andmed: |
| --- | --- |

3.2.

Taastatud rehvidel tuleb näidata sümmeetriliste rehvide korral mõlemal küljel ja asümmeetriliste rehvide korral vähemalt välimisel küljel järgmised andmed:

| 3.2.1. | kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

3.2.1.

kaubanimi või kaubamärk;

| 3.2.2. | rehvimõõdu tähistus, nagu on määratletud punktis 2.21; |
| --- | --- |

3.2.2.

rehvimõõdu tähistus, nagu on määratletud punktis 2.21;

| 3.2.3. | konstruktsiooni tähis järgmiselt: |
| --- | --- |

3.2.3.

konstruktsiooni tähis järgmiselt:

| 3.2.3.1. | diagonaalrehvidel – kas ilma tähiseta või velje läbimõõdu tähise ette paigutatud täht “D”; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

diagonaalrehvidel – kas ilma tähiseta või velje läbimõõdu tähise ette paigutatud täht “D”;

| 3.2.3.2. | radiaalrehvidel – velje läbimõõdu tähise ette paigutatud täht “R” ja soovi korral sõna “RADIAL”; |
| --- | --- |

3.2.3.2.

radiaalrehvidel – velje läbimõõdu tähise ette paigutatud täht “R” ja soovi korral sõna “RADIAL”;

| 3.2.3.3. | diagonaal-vöörehvidel – velje läbimõõdu tähise ette paigutatud täht “B” ja lisaks sõnad “BIAS-BELTED”; |
| --- | --- |

3.2.3.3.

diagonaal-vöörehvidel – velje läbimõõdu tähise ette paigutatud täht “B” ja lisaks sõnad “BIAS-BELTED”;

| 3.2.4. | ekspluatatsioonikirjeldus, mis sisaldab järgmist: |
| --- | --- |

3.2.4.

ekspluatatsioonikirjeldus, mis sisaldab järgmist:

| 3.2.4.1. | rehvi nimikandevõime(te) tähist punktis 2.32 ette nähtud koormusindeksi(te) kujul; |
| --- | --- |

3.2.4.1.

rehvi nimikandevõime(te) tähist punktis 2.32 ette nähtud koormusindeksi(te) kujul;

| 3.2.4.2. | rehvi nominaalkiiruse tähist punktis 2.33 ette nähtud sümboli kujul; |
| --- | --- |

3.2.4.2.

rehvi nominaalkiiruse tähist punktis 2.33 ette nähtud sümboli kujul;

| 3.2.5. | vajaduse korral ühte alternatiivset ekspluatatsioonikirjeldust – unikaalset punkti – mis sisaldab järgmist: |
| --- | --- |

3.2.5.

vajaduse korral ühte alternatiivset ekspluatatsioonikirjeldust – unikaalset punkti – mis sisaldab järgmist:

| 3.2.5.1. | rehvi kandevõime(te) tähist punktis 2.32 ette nähtud koormusindeksi(te) kujul; |
| --- | --- |

3.2.5.1.

rehvi kandevõime(te) tähist punktis 2.32 ette nähtud koormusindeksi(te) kujul;

| 3.2.5.2. | maksimaalse kiiruse tähist punktis 2.33 ette nähtud sümboli kujul; |
| --- | --- |

3.2.5.2.

maksimaalse kiiruse tähist punktis 2.33 ette nähtud sümboli kujul;

| 3.2.6. | sõna “TUBELESS”, kui rehv on mõeldud kasutamiseks ilma lohvita; |
| --- | --- |

3.2.6.

sõna “TUBELESS”, kui rehv on mõeldud kasutamiseks ilma lohvita;

| 3.2.7. | talverehvi korral märget M+S või MS või M.S. või M&S; |
| --- | --- |

3.2.7.

talverehvi korral märget M+S või MS või M.S. või M&S;

| 3.2.8. | taastamise kuupäeva järgmiselt: |
| --- | --- |

3.2.8.

taastamise kuupäeva järgmiselt:

| 3.2.8.1. | kuni 31. detsembrini 1999: kas punktis 3.2.8.2 määratletud kujul või kolmest numbrist koosneva rühmana, kus kaks esimest näitavad taastamise nädalat ja kolmas aastat vastavas kümnendis. Kuupäevakood võib hõlmata tootmisperioodi, mis hõlmab nädala numbriga näidatud nädalat ja veel kuni kolme sellele järgnevat nädalat. Näiteks võib märgistus “253” osutada rehvile, mis taastati 1993. aasta 25., 26., 27. või 28. nädalal.
  Kuupäevakoodi võib märkida vaid ühele küljele; |
| --- | --- |

3.2.8.1.

kuni 31. detsembrini 1999: kas punktis 3.2.8.2 määratletud kujul või kolmest numbrist koosneva rühmana, kus kaks esimest näitavad taastamise nädalat ja kolmas aastat vastavas kümnendis. Kuupäevakood võib hõlmata tootmisperioodi, mis hõlmab nädala numbriga näidatud nädalat ja veel kuni kolme sellele järgnevat nädalat. Näiteks võib märgistus “253” osutada rehvile, mis taastati 1993. aasta 25., 26., 27. või 28. nädalal.

Kuupäevakoodi võib märkida vaid ühele küljele;

| 3.2.8.2. | alates 1. jaanuarist 2000: neljast numbrist koosneva rühmana, kus kaks esimest näitavad nädalat ning kolmas ja neljas aastat, mil rehv taastati. Kuupäevakood võib hõlmata tootmisperioodi, mis hõlmab nädala numbriga näidatud nädalat ja veel kuni kolme sellele järgnevat nädalat. Näiteks võib märgistus “2503” osutada rehvile, mis taastati 2003. aasta 25., 26., 27. või 28. nädalal.
  Kuupäevakoodi võib märkida vaid ühele küljele; |
| --- | --- |

3.2.8.2.

alates 1. jaanuarist 2000: neljast numbrist koosneva rühmana, kus kaks esimest näitavad nädalat ning kolmas ja neljas aastat, mil rehv taastati. Kuupäevakood võib hõlmata tootmisperioodi, mis hõlmab nädala numbriga näidatud nädalat ja veel kuni kolme sellele järgnevat nädalat. Näiteks võib märgistus “2503” osutada rehvile, mis taastati 2003. aasta 25., 26., 27. või 28. nädalal.

Kuupäevakoodi võib märkida vaid ühele küljele;

| 3.2.9. | rehvide korral, millel võib turvist taastada, sümbol “

  Ohm” vähemalt 20 mm läbimõõduga ringis või sõna “REGROOVABLE”, mis on pressitud mõlema külje sisse või peale; |
| --- | --- |

3.2.9.

Image

| 3.2.10. | rehvirõhu tähis “PSI” indeksiga, mida kasutatakse koormuse/kiiruse kestvuskatsetel, nagu on selgitatud käesoleva eeskirja 7. lisa 2. liites.
  Selle tähise võib paigutada vaid ühele küljele; |
| --- | --- |

3.2.10.

rehvirõhu tähis “PSI” indeksiga, mida kasutatakse koormuse/kiiruse kestvuskatsetel, nagu on selgitatud käesoleva eeskirja 7. lisa 2. liites.

Selle tähise võib paigutada vaid ühele küljele;

| 3.2.11. | sõna “RETREAD” või “REMOULD” (pärast 1. jaanuari 1999 kasutatakse üksnes sõna “RETREAD”). Taastaja soovi korral võib lisada sellesama sõna muudes keeltes; |
| --- | --- |

3.2.11.

sõna “RETREAD” või “REMOULD” (pärast 1. jaanuari 1999 kasutatakse üksnes sõna “RETREAD”). Taastaja soovi korral võib lisada sellesama sõna muudes keeltes;

| 3.2.12. | spetsiaalkasutusega rehvide korral (7) märge “ET” või “ML” või “MPT”. |
| --- | --- |

3.2.12.

spetsiaalkasutusega rehvide korral (7) märge “ET” või “ML” või “MPT”.

| 3.3. | Enne tüübikinnitust peab rehvidel olema piisavalt suur vaba pind tüübikinnitusmärgi mahutamiseks, nagu on osutatud punktis 5.8 ja käesoleva eeskirja 2. lisas. |
| --- | --- |

3.3.

Enne tüübikinnitust peab rehvidel olema piisavalt suur vaba pind tüübikinnitusmärgi mahutamiseks, nagu on osutatud punktis 5.8 ja käesoleva eeskirja 2. lisas.

| 3.4. | Tüübikinnituse saamise järel tuleb punktis 5.8 osutatud ja käesoleva eeskirja 2. lisas näidatud märgised kinnitada punktis 3.3 osutatud vabale pinnale. Selle märgistuse võib kinnitada vaid ühele küljele. |
| --- | --- |

3.4.

Tüübikinnituse saamise järel tuleb punktis 5.8 osutatud ja käesoleva eeskirja 2. lisas näidatud märgised kinnitada punktis 3.3 osutatud vabale pinnale. Selle märgistuse võib kinnitada vaid ühele küljele.

| 3.5. | Punktis 3.2 osutatud märgised ja punktides 3.4 ja 5.8 sätestatud tüübikinnitusmärk peavad olema selgelt loetavad ning need tuleb pressida rehvi sisse või peale või püsivalt rehvile märkida. |
| --- | --- |

3.5.

Punktis 3.2 osutatud märgised ja punktides 3.4 ja 5.8 sätestatud tüübikinnitusmärk peavad olema selgelt loetavad ning need tuleb pressida rehvi sisse või peale või püsivalt rehvile märkida.

| 3.6. | Kui algse tootja spetsifikatsioonid on pärast rehvide taastamist veel loetavad, käsitatakse neid taastaja poolsete taastatud rehvi spetsifikatsioonidena. Kui algsed spetsifikatsioonid pärast taastamist ei kehti, tuleb need täielikult eemaldada. |
| --- | --- |

3.6.

Kui algse tootja spetsifikatsioonid on pärast rehvide taastamist veel loetavad, käsitatakse neid taastaja poolsete taastatud rehvi spetsifikatsioonidena. Kui algsed spetsifikatsioonid pärast taastamist ei kehti, tuleb need täielikult eemaldada.

| 3.7. | Algne E- või e-tüübikinnitusmärk ja tüübikinnitusnumber ning mis tahes muu järgneva taastamisega tegeleva tootmisüksuse tüübikinnitusmärk ja tüübikinnitusnumber tuleb kehtivuse lõppedes eemaldada. |
| --- | --- |

3.7.

Algne E- või e-tüübikinnitusmärk ja tüübikinnitusnumber ning mis tahes muu järgneva taastamisega tegeleva tootmisüksuse tüübikinnitusmärk ja tüübikinnitusnumber tuleb kehtivuse lõppedes eemaldada.

4.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

Taastamisega tegeleva tootmisüksuse kinnitamiseks kohaldatakse järgmist menetlust.

| 4.1. | Taastamisega tegeleva tootmisüksuse tüübikinnituse taotluse peab esitama rehvile kantava kaubanime või kaubamärgi valdaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. Taotluses peab kajastama järgmist: |
| --- | --- |

4.1.

Taastamisega tegeleva tootmisüksuse tüübikinnituse taotluse peab esitama rehvile kantava kaubanime või kaubamärgi valdaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. Taotluses peab kajastama järgmist:

| 4.1.1. | protekteeritud rehve tootva äriühingu struktuuri lühiiseloomustus; |
| --- | --- |

4.1.1.

protekteeritud rehve tootva äriühingu struktuuri lühiiseloomustus;

| 4.1.2. | kvaliteedijuhtimise süsteemi lühikirjeldus, mis tagab tõhusa kontrolli rehvide taastamise menetluse üle, et saavutada vastavus käesoleva eeskirja nõuetele; |
| --- | --- |

4.1.2.

kvaliteedijuhtimise süsteemi lühikirjeldus, mis tagab tõhusa kontrolli rehvide taastamise menetluse üle, et saavutada vastavus käesoleva eeskirja nõuetele;

| 4.1.3. | kaubanimed või kaubamärgid, mis kantakse toodetavatele taastatud rehvidele; |
| --- | --- |

4.1.3.

kaubanimed või kaubamärgid, mis kantakse toodetavatele taastatud rehvidele;

| 4.1.4. | järgmine teave taastatavate rehvide valiku kohta: |
| --- | --- |

4.1.4.

järgmine teave taastatavate rehvide valiku kohta:

| 4.1.4.1. | rehvimõõtude valik; |
| --- | --- |

4.1.4.1.

rehvimõõtude valik;

| 4.1.4.2. | rehvide konstruktsioon (diagonaal-, diagonaal-vöö- või radiaalrehvid); |
| --- | --- |

4.1.4.2.

rehvide konstruktsioon (diagonaal-, diagonaal-vöö- või radiaalrehvid);

| 4.1.4.3. | rehvide kasutusliik (tavaline või talverehv jne); |
| --- | --- |

4.1.4.3.

rehvide kasutusliik (tavaline või talverehv jne);

| 4.1.4.4. | taastamissüsteem ja kasutatavate uute materjalide kasutamise meetod, nagu on määratletud punktides 2.37 ja 2.41; |
| --- | --- |

4.1.4.4.

taastamissüsteem ja kasutatavate uute materjalide kasutamise meetod, nagu on määratletud punktides 2.37 ja 2.41;

| 4.1.4.5. | taastatavate rehvide maksimaalne kiiruskategooria; |
| --- | --- |

4.1.4.5.

taastatavate rehvide maksimaalne kiiruskategooria;

| 4.1.4.6. | taastatavate rehvide maksimaalne koormusindeks; |
| --- | --- |

4.1.4.6.

taastatavate rehvide maksimaalne koormusindeks;

| 4.1.4.7. | määratud rahvusvaheline rehvistandard, millele rehvivalik vastab. |
| --- | --- |

4.1.4.7.

määratud rahvusvaheline rehvistandard, millele rehvivalik vastab.

5.   TÜÜBIKINNITUS

| 5.1. | Rehvide taastamiseks on nõutav taastamisega tegeleva tootmisüksuse kinnitamine tüübikinnitusasutuse poolt vastavalt käesoleva eeskirja nõuetele. Tüübikinnitusasutus peab võtma vajalikud meetmed, nagu on kirjeldatud käesolevas eeskirjas, tagamaks, et vastavas taastamisega tegelevas tootmisüksuses taastatavad rehvid vastavad käesolevas eeskirjas sätestatud nõuetele. Taastamisega tegelev tootmisüksus on täielikult vastutav selle eest, et taastatud rehvid vastaksid käesoleva eeskirja nõuetele ja toimiksid tavakasutuses nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

5.1.

Rehvide taastamiseks on nõutav taastamisega tegeleva tootmisüksuse kinnitamine tüübikinnitusasutuse poolt vastavalt käesoleva eeskirja nõuetele. Tüübikinnitusasutus peab võtma vajalikud meetmed, nagu on kirjeldatud käesolevas eeskirjas, tagamaks, et vastavas taastamisega tegelevas tootmisüksuses taastatavad rehvid vastavad käesolevas eeskirjas sätestatud nõuetele. Taastamisega tegelev tootmisüksus on täielikult vastutav selle eest, et taastatud rehvid vastaksid käesoleva eeskirja nõuetele ja toimiksid tavakasutuses nõuetekohaselt.

| 5.2. | Lisaks taastamisega tegeleva tootmisüksuse esialgse hindamise tavanõuetele peab tüübikinnitusasutus veenduma, et materjali tarnijate esitatud dokumendid menetluste, töö käigu, kasutusjuhiste ja spetsifikatsioonide kohta on taastamisega tegeleva tootmisüksuse töötajatele hõlpsasti arusaadavas keeles. |
| --- | --- |

5.2.

Lisaks taastamisega tegeleva tootmisüksuse esialgse hindamise tavanõuetele peab tüübikinnitusasutus veenduma, et materjali tarnijate esitatud dokumendid menetluste, töö käigu, kasutusjuhiste ja spetsifikatsioonide kohta on taastamisega tegeleva tootmisüksuse töötajatele hõlpsasti arusaadavas keeles.

| 5.3. | Tüübikinnitusasutus peab tagama, et iga taastamisega tegeleva tootmisüksuse menetluste ja töö käiku kajastav dokumentatsioon sisaldab parandusmaterjalide ja -viiside kohta kehtestatud nõudeid rehvi kahjustuse ulatuse või rehvi põhimikku läbivate torkeavade ulatuse osas, millest alates rehvi ei loeta taastatavaks, olenemata sellest, kas on tegemist olemasoleva vigastusega või vigastusega, mis on tekitatud taastamiseks ettevalmistamise käigus. |
| --- | --- |

5.3.

Tüübikinnitusasutus peab tagama, et iga taastamisega tegeleva tootmisüksuse menetluste ja töö käiku kajastav dokumentatsioon sisaldab parandusmaterjalide ja -viiside kohta kehtestatud nõudeid rehvi kahjustuse ulatuse või rehvi põhimikku läbivate torkeavade ulatuse osas, millest alates rehvi ei loeta taastatavaks, olenemata sellest, kas on tegemist olemasoleva vigastusega või vigastusega, mis on tekitatud taastamiseks ettevalmistamise käigus.

| 5.4. | Enne tüübikinnituse andmist peab asutus veenduma, et taastatud rehvid vastavad käesolevale eeskirjale ja et punktides 6.5 ja 6.6 sätestatud katsed on tulemuslikult läbi viidud vähemalt viiel, kuid mitte tingimata enamal kui 20 taastatud rehvide näidisel, mis esindavad taastamisega tegelevas tootmisüksuses toodetavat rehvivalikut. |
| --- | --- |

5.4.

Enne tüübikinnituse andmist peab asutus veenduma, et taastatud rehvid vastavad käesolevale eeskirjale ja et punktides 6.5 ja 6.6 sätestatud katsed on tulemuslikult läbi viidud vähemalt viiel, kuid mitte tingimata enamal kui 20 taastatud rehvide näidisel, mis esindavad taastamisega tegelevas tootmisüksuses toodetavat rehvivalikut.

| 5.5. | Iga katsetuste jooksul registreeritud ebaõnnestumise puhul katsetatakse kaht lisanäidist samast rehvispetsifikatsioonist.
  Kui üks või mõlemad neist kahest teisest näidisest testi ei läbi, katsetatakse kaht näidist viimast korda.
  Kui üks või mõlemad viimasest kahest näidisest testi ei läbi, lükatakse taastamisega tegeleva tootmisüksuse tüübikinnitustaotlus tagasi. |
| --- | --- |

5.5.

Iga katsetuste jooksul registreeritud ebaõnnestumise puhul katsetatakse kaht lisanäidist samast rehvispetsifikatsioonist.

Kui üks või mõlemad neist kahest teisest näidisest testi ei läbi, katsetatakse kaht näidist viimast korda.

Kui üks või mõlemad viimasest kahest näidisest testi ei läbi, lükatakse taastamisega tegeleva tootmisüksuse tüübikinnitustaotlus tagasi.

| 5.6. | Kui kõik käesoleva eeskirja nõuded on täidetud, antakse kinnitus ja igale taastamisega tegelevale kinnitatud tootmisüksusele antakse tüübikinnitusnumber. Selle numbri kaks esimest numbrit näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud peamisi tehnilisi muudatusi hõlmavat muudatusteseeriat. Tüübikinnitusnumbrile eelneb “109R”, mis näitab, et kinnitus käib käesoleva eeskirja kohaselt taastatud rehvi kohta.
  Sama asutus ei või anda sama numbrit ühelegi teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale taastamisega tegelevale tootmisüksusele. |
| --- | --- |

5.6.

Kui kõik käesoleva eeskirja nõuded on täidetud, antakse kinnitus ja igale taastamisega tegelevale kinnitatud tootmisüksusele antakse tüübikinnitusnumber. Selle numbri kaks esimest numbrit näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud peamisi tehnilisi muudatusi hõlmavat muudatusteseeriat. Tüübikinnitusnumbrile eelneb “109R”, mis näitab, et kinnitus käib käesoleva eeskirja kohaselt taastatud rehvi kohta.

Sama asutus ei või anda sama numbrit ühelegi teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale taastamisega tegelevale tootmisüksusele.

| 5.7. | Otsusest tüübikinnituse kohta või tüübikinnituse pikendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele käesoleva eeskirja 1. lisa näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

5.7.

Otsusest tüübikinnituse kohta või tüübikinnituse pikendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele käesoleva eeskirja 1. lisa näidisele vastaval vormil.

| 5.8. | Igale käesolevale eeskirjale vastavale taastatud rehvile paigaldatakse lisaks punktis 3.2 sätestatud märgistustele punktis 3.3 näidatud pinnale selgesti nähtavalt rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest: |
| --- | --- |

5.8.

Igale käesolevale eeskirjale vastavale taastatud rehvile paigaldatakse lisaks punktis 3.2 sätestatud märgistustele punktis 3.3 näidatud pinnale selgesti nähtavalt rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest:

| 5.8.1. | ringiga ümbritsetud tähest “E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber, (8) ning |
| --- | --- |

5.8.1.

ringiga ümbritsetud tähest “E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber, (8) ning

| 5.8.2. | tüübikinnitusnumbrist, nagu on kirjeldatud punktis 5.6. |
| --- | --- |

5.8.2.

tüübikinnitusnumbrist, nagu on kirjeldatud punktis 5.6.

| 5.9. | Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi paigutuse näidis. |
| --- | --- |

5.9.

Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi paigutuse näidis.

6.   NÕUDED

| 6.1. | Rehve ei võeta esimeseks taastamiseks vastu, kui neil puudub tüübikinnitus ja kui nad ei kanna E- või e-märki, kusjuures see nõue muutub kohustuslikuks hiljemalt alates 1. jaanuarist 2000. |
| --- | --- |

6.1.

Rehve ei võeta esimeseks taastamiseks vastu, kui neil puudub tüübikinnitus ja kui nad ei kanna E- või e-märki, kusjuures see nõue muutub kohustuslikuks hiljemalt alates 1. jaanuarist 2000.

| 6.2. | Tingimused enne taastamist |
| --- | --- |

6.2.

Tingimused enne taastamist

| 6.2.1. | Rehvid peavad enne ülevaatust olema puhtad ja kuivad. |
| --- | --- |

6.2.1.

Rehvid peavad enne ülevaatust olema puhtad ja kuivad.

| 6.2.2. | Enne koorimist vaadatakse iga rehv põhjalikult üle nii seest kui väljast, et teha kindlaks selle sobivus taastamiseks. |
| --- | --- |

6.2.2.

Enne koorimist vaadatakse iga rehv põhjalikult üle nii seest kui väljast, et teha kindlaks selle sobivus taastamiseks.

| 6.2.3. | Rehve, mille nähtavad kahjustused on tekkinud ülekoormuse või rehvide alarõhu tõttu, ei taastata. |
| --- | --- |

6.2.3.

Rehve, mille nähtavad kahjustused on tekkinud ülekoormuse või rehvide alarõhu tõttu, ei taastata.

| 6.2.4. | Rehve, millel esineb üks järgmistest kahjustustest, ei võeta taastamiseks vastu. |
| --- | --- |

6.2.4.

Rehve, millel esineb üks järgmistest kahjustustest, ei võeta taastamiseks vastu.

| 6.2.4.1. | Üldised:






  a) | mitteparandatav kummirebend, mis ulatub läbi rehvi põhimikuni; |
| --- | --- | --- |

6.2.4.1.

Üldised:

a)

mitteparandatav kummirebend, mis ulatub läbi rehvi põhimikuni;

| b) | põhimiku purunemine; |
| --- | --- |

b)

põhimiku purunemine;

| c) | märgatav õli tekitatud või keemiline kahjustus; |
| --- | --- |

c)

märgatav õli tekitatud või keemiline kahjustus;

| d) | vigastatud või purunenud randisüdamik; |
| --- | --- |

d)

vigastatud või purunenud randisüdamik;

| e) | varasemate vigastuste parandused, mis ületavad kindlaksmääratud vigastuste piirnorme – vt punkt 5.3. |
| --- | --- |

e)

varasemate vigastuste parandused, mis ületavad kindlaksmääratud vigastuste piirnorme – vt punkt 5.3.

| 6.2.4.2. | Kindlaksmääratud piirnormid, millest alates rehve ei loeta parandatavaks – vt punkt 5.3:






  a) | põhimiku läbistamine või vigastamine pärast parandamiseks ettevalmistamist; |
| --- | --- | --- |

6.2.4.2.

Kindlaksmääratud piirnormid, millest alates rehve ei loeta parandatavaks – vt punkt 5.3:

a)

põhimiku läbistamine või vigastamine pärast parandamiseks ettevalmistamist;

| b) | mitmed lähestikku asetsevad vigastused; |
| --- | --- |

b)

mitmed lähestikku asetsevad vigastused;

| c) | seesmise tihenduskihi oluline kahjustumine; |
| --- | --- |

c)

seesmise tihenduskihi oluline kahjustumine;

| d) | randi vigastus; |
| --- | --- |

d)

randi vigastus;

| e) | põhimiku koortide paljandumine; |
| --- | --- |

e)

põhimiku koortide paljandumine;

| f) | lahtised koordid; |
| --- | --- |

f)

lahtised koordid;

| g) | vöökihi eraldumine; |
| --- | --- |

g)

vöökihi eraldumine;

| h) | püsivalt deformeerunud või keerdunud (terasest) põhimikukoordid; |
| --- | --- |

h)

püsivalt deformeerunud või keerdunud (terasest) põhimikukoordid;

| i) | ringikujuline rebend randi kohal; |
| --- | --- |

i)

ringikujuline rebend randi kohal;

| j) | korrodeerunud teraskoort või randitross. |
| --- | --- |

j)

korrodeerunud teraskoort või randitross.

| 6.3. | Ettevalmistus |
| --- | --- |

6.3.

Ettevalmistus

| 6.3.1. | Pärast koorimist ja enne uue materjali pealekandmist tuleb iga rehv taas põhjalikult üle vaadata, vähemalt väljast, et veenduda selle jätkuvas sobivuses taastamiseks. |
| --- | --- |

6.3.1.

Pärast koorimist ja enne uue materjali pealekandmist tuleb iga rehv taas põhjalikult üle vaadata, vähemalt väljast, et veenduda selle jätkuvas sobivuses taastamiseks.

| 6.3.2. | Kogu uue materjali pealekandmiseks ettenähtud pind peab olema ette valmistatud seda üle kuumutamata. Kooritud pinna tekstuur ei tohi sisaldada sügavaid koorimisel tekkinud vigastusi ega lahtist materjali. |
| --- | --- |

6.3.2.

Kogu uue materjali pealekandmiseks ettenähtud pind peab olema ette valmistatud seda üle kuumutamata. Kooritud pinna tekstuur ei tohi sisaldada sügavaid koorimisel tekkinud vigastusi ega lahtist materjali.

| 6.3.3. | Eelnevalt vulkaniseeritud materjali kasutamise korral peavad ettevalmistatud pinna piirjooned vastama materjali tootja nõuetele. |
| --- | --- |

6.3.3.

Eelnevalt vulkaniseeritud materjali kasutamise korral peavad ettevalmistatud pinna piirjooned vastama materjali tootja nõuetele.

| 6.3.4. | Koorimisel tekkinud kahjustused ei tohi ületada piirnorme, millest alates rehvi ei loeta parandatavaks (vt punkt 5.3) ning need tuleb parandada. |
| --- | --- |

6.3.4.

Koorimisel tekkinud kahjustused ei tohi ületada piirnorme, millest alates rehvi ei loeta parandatavaks (vt punkt 5.3) ning need tuleb parandada.

| 6.3.5. | Diagonaalrehvide koorimisel tekkinud kahjustus ei tohi ületada põhimiku välimist kihti harjaosas. Tuleb eeldada, et esimene kiht, millega kokku puututakse, on põhimiku välimine kiht, kui ei ole võimalik selgelt tuvastada vahepadjandit. Kui vahepadjand on paigaldatud, on piiratud ulatusega kahjustus lubatud. |
| --- | --- |

6.3.5.

Diagonaalrehvide koorimisel tekkinud kahjustus ei tohi ületada põhimiku välimist kihti harjaosas. Tuleb eeldada, et esimene kiht, millega kokku puututakse, on põhimiku välimine kiht, kui ei ole võimalik selgelt tuvastada vahepadjandit. Kui vahepadjand on paigaldatud, on piiratud ulatusega kahjustus lubatud.

| 6.3.6. | Koorimisel tekkinud piiratud ulatusega kahjustus radiaalrehvi vööl on lubatud. Suurema kahjustuse korral on lubatud vöö täielik või osaline asendamine. Kui on paigaldatud kaitsev vahepadjand, mida on võimalik selgesti tuvastada, siis kahjustuse korral võib selle eemaldada ja uut vahepadjandit ei ole vaja paigaldada. |
| --- | --- |

6.3.6.

Koorimisel tekkinud piiratud ulatusega kahjustus radiaalrehvi vööl on lubatud. Suurema kahjustuse korral on lubatud vöö täielik või osaline asendamine. Kui on paigaldatud kaitsev vahepadjand, mida on võimalik selgesti tuvastada, siis kahjustuse korral võib selle eemaldada ja uut vahepadjandit ei ole vaja paigaldada.

| 6.3.7. | Katmata terasosad tuleb töödelda nii ruttu kui võimalik sobiva materjaliga, nagu on ette näinud kõnealuse sobiva materjali tootja. |
| --- | --- |

6.3.7.

Katmata terasosad tuleb töödelda nii ruttu kui võimalik sobiva materjaliga, nagu on ette näinud kõnealuse sobiva materjali tootja.

| 6.4. | Taastamine |
| --- | --- |

6.4.

Taastamine

| 6.4.1. | Taastaja peab tagama, et parandusmaterjalide (sealhulgas paikade) tootja või tarnija vastutaks järgmise eest:






  a) | taastaja soovi korral kasutus- ja hoiustamismeetodi(te) esitamine selle riigi riigikeeles, kus materjale kasutatakse; |
| --- | --- | --- |

6.4.1.

Taastaja peab tagama, et parandusmaterjalide (sealhulgas paikade) tootja või tarnija vastutaks järgmise eest:

a)

taastaja soovi korral kasutus- ja hoiustamismeetodi(te) esitamine selle riigi riigikeeles, kus materjale kasutatakse;

| b) | taastaja soovi korral kahjustuste piirnormide esitamine, mille jaoks materjalid on välja töötatud, selle riigi riigikeeles, kus materjale kasutatakse; |
| --- | --- |

b)

taastaja soovi korral kahjustuste piirnormide esitamine, mille jaoks materjalid on välja töötatud, selle riigi riigikeeles, kus materjale kasutatakse;

| c) | tagamine, et tugevdatud rehvipaigad põhimiku parandustöödel õige paigaldamise korral täidavad oma funktsiooni; |
| --- | --- |

c)

tagamine, et tugevdatud rehvipaigad põhimiku parandustöödel õige paigaldamise korral täidavad oma funktsiooni;

| d) | tagamine, et paigad kannatavad välja rehvitootja määratud maksimaalse rehvirõhu kahekordse väärtuse; |
| --- | --- |

d)

tagamine, et paigad kannatavad välja rehvitootja määratud maksimaalse rehvirõhu kahekordse väärtuse;

| e) | mis tahes muude parandusmaterjalide sobivuse tagamine ettenähtud parandamiseks. |
| --- | --- |

e)

mis tahes muude parandusmaterjalide sobivuse tagamine ettenähtud parandamiseks.

| 6.4.2. | Taastaja vastutab parandusmaterjali õige kasutamise eest ning selle eest, et parandustööd teostatakse puudusteta, mis võiksid kahjustada rehvi rahuldavat kasutusiga. |
| --- | --- |

6.4.2.

Taastaja vastutab parandusmaterjali õige kasutamise eest ning selle eest, et parandustööd teostatakse puudusteta, mis võiksid kahjustada rehvi rahuldavat kasutusiga.

| 6.4.3. | Pind, mis ümbritseb radiaalrehvi külje või õla tugevdatud parandust, võib kergelt üles kummuda, kui rehv on paigaldatud ja soovitusliku töörõhuni täis pumbatud. Kasutada tuleb tugevdatud parandusmaterjale, mille füüsikalised omadused takistavad kummumist üle 4 mm. |
| --- | --- |

6.4.3.

Pind, mis ümbritseb radiaalrehvi külje või õla tugevdatud parandust, võib kergelt üles kummuda, kui rehv on paigaldatud ja soovitusliku töörõhuni täis pumbatud. Kasutada tuleb tugevdatud parandusmaterjale, mille füüsikalised omadused takistavad kummumist üle 4 mm.

| 6.4.4. | Taastaja peab tagama, et turvise- ja küljematerjali tootja või tarnija väljastab materjali hoiustamis- ja kasutustingimuste spetsifikatsioonid, et tagada materjali kvaliteet. Taastaja soovi korral peab see teave olema selle riigi riigikeeles, kus materjale kasutatakse. |
| --- | --- |

6.4.4.

Taastaja peab tagama, et turvise- ja küljematerjali tootja või tarnija väljastab materjali hoiustamis- ja kasutustingimuste spetsifikatsioonid, et tagada materjali kvaliteet. Taastaja soovi korral peab see teave olema selle riigi riigikeeles, kus materjale kasutatakse.

| 6.4.5. | Taastaja peab tagama, et parandusmaterjali ja/või -segu kohta on tootja või tarnija tõend. Materjalisegu peab sobima rehvi kavandatud kasutuseks. |
| --- | --- |

6.4.5.

Taastaja peab tagama, et parandusmaterjali ja/või -segu kohta on tootja või tarnija tõend. Materjalisegu peab sobima rehvi kavandatud kasutuseks.

| 6.4.6. | Töödeldud rehv tuleb vulkaniseerida nii kiiresti kui võimalik pärast kõigi parandus- ja korrastustööde lõppu ning hiljemalt vastavalt materjali tootja spetsifikatsioonidele. |
| --- | --- |

6.4.6.

Töödeldud rehv tuleb vulkaniseerida nii kiiresti kui võimalik pärast kõigi parandus- ja korrastustööde lõppu ning hiljemalt vastavalt materjali tootja spetsifikatsioonidele.

| 6.4.7. | Rehvi vulkaniseerimise aeg, temperatuur ja rõhk sõltuvad kasutatavate materjalide ja töötlemisvahendite eripärast ja nõuetest. Valuvormi mõõtmed peavad vastama uue materjali paksusele ning kooritud rehvi mõõtmetele. |
| --- | --- |

6.4.7.

Rehvi vulkaniseerimise aeg, temperatuur ja rõhk sõltuvad kasutatavate materjalide ja töötlemisvahendite eripärast ja nõuetest. Valuvormi mõõtmed peavad vastama uue materjali paksusele ning kooritud rehvi mõõtmetele.

| 6.4.8. | Originaalmaterjali paksus pärast koorimist ja mis tahes uue materjali keskmine paksus turvisemustri all pärast taastamist peavad olema niisugused, nagu on näidatud punktides 6.4.8.1 ja 6.4.8.2. |
| --- | --- |

6.4.8.

Originaalmaterjali paksus pärast koorimist ja mis tahes uue materjali keskmine paksus turvisemustri all pärast taastamist peavad olema niisugused, nagu on näidatud punktides 6.4.8.1 ja 6.4.8.2.

| 6.4.8.1. | Radiaalrehvide korral (mm)
  3 ≤ (A+B) ≤ 13 (minimaalselt 3,0 mm; maksimaalselt 13,0 mm)
  A ≥ 2 (minimaalselt 2,0 mm)
  B ≥ 0 (minimaalselt 0,0 mm)










  P.D | – | mustri sügavus |
| --- | --- | --- | --- |
| X | – | koorimispiir |
| A | – | uue materjali keskmine paksus mustri all |
| B | – | originaalmaterjali miinimumpaksus vöö kohal pärast koorimist |

6.4.8.1.

Radiaalrehvide korral (mm)

3 ≤ (A+B) ≤ 13 (minimaalselt 3,0 mm; maksimaalselt 13,0 mm)

A ≥ 2 (minimaalselt 2,0 mm)

B ≥ 0 (minimaalselt 0,0 mm)

Image

P.D

–

mustri sügavus

X

–

koorimispiir

A

–

uue materjali keskmine paksus mustri all

B

–

originaalmaterjali miinimumpaksus vöö kohal pärast koorimist

| 6.4.8.2. | Diagonaalrehvide korral
  originaalmaterjali paksus vahepadjandi kohal peab olema ≥ 0,80 mm,
  uue materjali keskmine paksus kooritud mantli kohal peab olema ≥ 2,00 mm,
  originaal- ja uue materjali kogupaksus turvisemustri soonte põhja all peab olema ≥ 3,00 mm ning ≤ 13,00 mm. |
| --- | --- |

6.4.8.2.

Diagonaalrehvide korral

originaalmaterjali paksus vahepadjandi kohal peab olema ≥ 0,80 mm,

uue materjali keskmine paksus kooritud mantli kohal peab olema ≥ 2,00 mm,

originaal- ja uue materjali kogupaksus turvisemustri soonte põhja all peab olema ≥ 3,00 mm ning ≤ 13,00 mm.

| 6.4.9. | Taastatud rehvi ekspluatatsioonikirjeldus ei tohi sisaldada kõrgemat kiiruskategooriat või koormusindeksit kui algsel, esimest korda kasutataval rehvil, kui algse, esimest korda kasutatava rehvi tootjale ei ole antud kinnitust selle kohta, et sama põhimiku ekspluatatsioonikirjeldust võib muuta.
  Teabe selle kohta, et algne, esimest korda kasutatava põhimiku kiiruskategooriat või koormusindeksit on sellisel viisil tõstetud, teeb tüübikinnitusasutus vabalt kättesaadavaks kõigile taastamisega tegelevatele tootmisüksustele ning edastab teistele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele (vt kokkulepe, mis käsitleb ühtsete tehnonõuete kehtestamist ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ja nende nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi – dokument E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2, artikkel 5).
  Selle teabe edastamiseks tuleb kasutada eeskirja nr. 54 1. lisas näidatud standardvormi. |
| --- | --- |

6.4.9.

Taastatud rehvi ekspluatatsioonikirjeldus ei tohi sisaldada kõrgemat kiiruskategooriat või koormusindeksit kui algsel, esimest korda kasutataval rehvil, kui algse, esimest korda kasutatava rehvi tootjale ei ole antud kinnitust selle kohta, et sama põhimiku ekspluatatsioonikirjeldust võib muuta.

Teabe selle kohta, et algne, esimest korda kasutatava põhimiku kiiruskategooriat või koormusindeksit on sellisel viisil tõstetud, teeb tüübikinnitusasutus vabalt kättesaadavaks kõigile taastamisega tegelevatele tootmisüksustele ning edastab teistele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele (vt kokkulepe, mis käsitleb ühtsete tehnonõuete kehtestamist ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ja nende nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi – dokument E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2, artikkel 5).

Selle teabe edastamiseks tuleb kasutada eeskirja nr. 54 1. lisas näidatud standardvormi.

| 6.4.10. | Ekspluatatsioonikirjelduse näitajate tõstmine, nagu on näidatud punktis 6.4.9, on lubatud üksnes algsete, esimest korda kasutatud rehvide esmakordsel taastamisel.
  Varem taastatud rehvide puhul ei tohi suurendada kiiruskategooriat ega koormusindeksit üle määra, mis on näidatud kasutatud mantlil. |
| --- | --- |

6.4.10.

Ekspluatatsioonikirjelduse näitajate tõstmine, nagu on näidatud punktis 6.4.9, on lubatud üksnes algsete, esimest korda kasutatud rehvide esmakordsel taastamisel.

Varem taastatud rehvide puhul ei tohi suurendada kiiruskategooriat ega koormusindeksit üle määra, mis on näidatud kasutatud mantlil.

| 6.5. | Ülevaatus |
| --- | --- |

6.5.

Ülevaatus

| 6.5.1. | Pärast vulkaniseerimist, kui rehvis on säilinud teatud kuumustase, peab iga taastatud rehvi üle vaatama, tagamaks, et see on vaba nähtavatest puudustest. Taastamise ajal või pärast seda tuleb rehv läbivaatuseks täis pumbata vähemalt 1,5-baarise rõhuni. Kui rehvi profiilis on nähtavaid defekte (õhumull, süvend vms), tuleb rehv eriti hoolikalt läbi vaadata, et teha kindlaks puuduse põhjus. |
| --- | --- |

6.5.1.

Pärast vulkaniseerimist, kui rehvis on säilinud teatud kuumustase, peab iga taastatud rehvi üle vaatama, tagamaks, et see on vaba nähtavatest puudustest. Taastamise ajal või pärast seda tuleb rehv läbivaatuseks täis pumbata vähemalt 1,5-baarise rõhuni. Kui rehvi profiilis on nähtavaid defekte (õhumull, süvend vms), tuleb rehv eriti hoolikalt läbi vaadata, et teha kindlaks puuduse põhjus.

| 6.5.2. | Enne taastamist, taastamise ajal või pärast seda tuleb rehvi konstruktsiooni terviklikkust vähemalt ühel korral sobiva ülevaatusmeetodi abil kontrollida. |
| --- | --- |

6.5.2.

Enne taastamist, taastamise ajal või pärast seda tuleb rehvi konstruktsiooni terviklikkust vähemalt ühel korral sobiva ülevaatusmeetodi abil kontrollida.

| 6.5.3. | Kvaliteedikontrolliks tuleb teatud arvu rehvidega läbi viia purustavad või mittepurustavad katsetused või läbivaatus. Kontrollitud rehvide arv ja tulemused tuleb kirjalikult jäädvustada. |
| --- | --- |

6.5.3.

Kvaliteedikontrolliks tuleb teatud arvu rehvidega läbi viia purustavad või mittepurustavad katsetused või läbivaatus. Kontrollitud rehvide arv ja tulemused tuleb kirjalikult jäädvustada.

| 6.5.4. | Pärast taastamist peavad taastatud rehvi mõõtmed, mõõdetuna vastavalt käesoleva eeskirja 6. lisale, vastama kas mõõtmetele, mis on arvutatud punkti 7 menetluse kohaselt, või mõõtmetele, mis on antud käesoleva eeskirja 5 lisas. 
  Tähele tuleks panna, et taastatud rehvi maksimaalne välisläbimõõt võib olla 1,5 % suurem kui eeskirjaga nr 54 lubatud uue, esialgse rehvi välisläbimõõt. |
| --- | --- |

6.5.4.

Pärast taastamist peavad taastatud rehvi mõõtmed, mõõdetuna vastavalt käesoleva eeskirja 6. lisale, vastama kas mõõtmetele, mis on arvutatud punkti 7 menetluse kohaselt, või mõõtmetele, mis on antud käesoleva eeskirja 5 lisas.

Tähele tuleks panna, et taastatud rehvi maksimaalne välisläbimõõt võib olla 1,5 % suurem kui eeskirjaga nr 54 lubatud uue, esialgse rehvi välisläbimõõt.

| 6.6. | Jõudluskatse |
| --- | --- |

6.6.

Jõudluskatse

| 6.6.1. | Käesolevale eeskirjale vastavad taastatud rehvid peavad läbima koormuse/kiiruse kestvuskatsed, nagu on sätestatud käesoleva eeskirja 7. lisas. |
| --- | --- |

6.6.1.

Käesolevale eeskirjale vastavad taastatud rehvid peavad läbima koormuse/kiiruse kestvuskatsed, nagu on sätestatud käesoleva eeskirja 7. lisas.

| 6.6.2. | Taastatud rehv, millel pärast koormuse/kiiruse kestvuskatseid ei eraldu, murene ega purune turvis, kiht ega koort, loetakse katse läbinuks. |
| --- | --- |

6.6.2.

Taastatud rehv, millel pärast koormuse/kiiruse kestvuskatseid ei eraldu, murene ega purune turvis, kiht ega koort, loetakse katse läbinuks.

| 6.6.3. | Rehvi välisläbimõõt mõõdetuna kuus tundi pärast koormuse/kiiruse kestvuskatseid ei tohi erineda enne testi mõõdetud välisläbimõõdust rohkem kui ± 3,5 %. |
| --- | --- |

6.6.3.

Rehvi välisläbimõõt mõõdetuna kuus tundi pärast koormuse/kiiruse kestvuskatseid ei tohi erineda enne testi mõõdetud välisläbimõõdust rohkem kui ± 3,5 %.

7.   SPETSIFIKATSIOONID

| 7.1. | Käesolevale eeskirjale vastavad taastatud rehvid peavad vastama järgmistele mõõtmetele. |
| --- | --- |

7.1.

Käesolevale eeskirjale vastavad taastatud rehvid peavad vastama järgmistele mõõtmetele.

| 7.1.1. | Ristlõike laius |
| --- | --- |

7.1.1.

Ristlõike laius

| 7.1.1.1. | Ristlõike laius arvutatakse järgmise valemiga:
  S = S1 + K (A – A1),
  kus






  S | on ristlõike tegelik laius millimeetrites, mõõdetuna katseveljel, |
| --- | --- | --- |
| S1 | on mõõteveljele vastava rehvi projekteeritud ristlõike laius vastavalt rahvusvahelisele rehvistandardile, mille taastaja kõnealuse rehvimõõdu jaoks määrab, |
| A | on katsevelje laius millimeetrites, |
| A1 | on mõõtevelje laius millimeetrites vastavalt rahvusvahelisele rehvistandardile, mille taastaja kõnealuse rehvimõõdu jaoks määrab, |
| K | on koefitsient, mis võrdub 0,4ga. |

7.1.1.1.

Ristlõike laius arvutatakse järgmise valemiga:

S = S1 + K (A – A1),

kus

S

on ristlõike tegelik laius millimeetrites, mõõdetuna katseveljel,

S1

on mõõteveljele vastava rehvi projekteeritud ristlõike laius vastavalt rahvusvahelisele rehvistandardile, mille taastaja kõnealuse rehvimõõdu jaoks määrab,

A

on katsevelje laius millimeetrites,

A1

on mõõtevelje laius millimeetrites vastavalt rahvusvahelisele rehvistandardile, mille taastaja kõnealuse rehvimõõdu jaoks määrab,

K

on koefitsient, mis võrdub 0,4ga.

| 7.1.2. | Välisläbimõõt |
| --- | --- |

7.1.2.

Välisläbimõõt

| 7.1.2.1. | Taastatud rehvi teoreetiline välisläbimõõt arvutatakse järgmise valemiga:
  D = d + 2H,
  kus






  D | on teoreetiline välisläbimõõt millimeetrites, |
| --- | --- | --- |
| d | on punktis 2.21.3 defineeritud kokkuleppeline arv millimeetrites, |
| H | on ristlõike nimikõrgus millimeetrites ja võrdub Sn ja 0,01 Ra korrutisega |

7.1.2.1.

Taastatud rehvi teoreetiline välisläbimõõt arvutatakse järgmise valemiga:

D = d + 2H,

kus

D

on teoreetiline välisläbimõõt millimeetrites,

d

on punktis 2.21.3 defineeritud kokkuleppeline arv millimeetrites,

H

on ristlõike nimikõrgus millimeetrites ja võrdub Sn ja 0,01 Ra korrutisega

kus

| Sn | on ristlõike nimilaius millimeetrites, |
| --- | --- |
| Ra | on nominaalne ristlõikesuhe. |

Sn

on ristlõike nimilaius millimeetrites,

Ra

on nominaalne ristlõikesuhe.

Kõik nimetatud sümbolid vastavad rehvi küljele märgitavale rehvimõõdu tähistusele vastavalt punktile 3.2.2 ja punkti 2.21 määratluse kohaselt.

| 7.1.2.2. | Rehvide puhul, mille tähistus on esitatud ECE eeskirja nr 54 5. lisa tabelite esimeses veerus, peab välisläbimõõt vastama siiski tabelite andmetele. |
| --- | --- |

7.1.2.2.

Rehvide puhul, mille tähistus on esitatud ECE eeskirja nr 54 5. lisa tabelite esimeses veerus, peab välisläbimõõt vastama siiski tabelite andmetele.

| 7.1.3. | Taastatud rehvide mõõtmise meetod |
| --- | --- |

7.1.3.

Taastatud rehvide mõõtmise meetod

| 7.1.3.1. | Taastatud rehvid tuleb mõõta käesoleva eeskirja 6. lisas esitatud menetlust järgides. |
| --- | --- |

7.1.3.1.

Taastatud rehvid tuleb mõõta käesoleva eeskirja 6. lisas esitatud menetlust järgides.

| 7.1.4. | Ristlõike laiuse spetsifikatsioonid |
| --- | --- |

7.1.4.

Ristlõike laiuse spetsifikatsioonid

| 7.1.4.1. | Tegelik üldlaius võib olla väiksem kui punktis 7.1 kindlaks määratud ristlõike laius või laiused. |
| --- | --- |

7.1.4.1.

Tegelik üldlaius võib olla väiksem kui punktis 7.1 kindlaks määratud ristlõike laius või laiused.

| 7.1.4.2. | Samuti võib tegelik üldlaius ületada punktis 7.1 kindlaks määratud väärtused järgmiselt: | 4 % radiaalrehvide korral ning |
| --- | --- | --- |

7.1.4.2.

Samuti võib tegelik üldlaius ületada punktis 7.1 kindlaks määratud väärtused järgmiselt:

4 % radiaalrehvide korral ning

| | 8 % diagonaal- ja diagonaal-vöörehvide korral. |
| --- | --- |

8 % diagonaal- ja diagonaal-vöörehvide korral.

Kuid rehvidel ristlõike laiusega üle 305 mm, mis on mõeldud kasutamiseks topeltasetuses, ei tohi nimiväärtust ületada rohkem kui

| | 2 % radiaalrehvide korral ning |
| --- | --- |

2 % radiaalrehvide korral ning

| | 4 % diagonaal- ja diagonaal-vöörehvide korral. |
| --- | --- |

4 % diagonaal- ja diagonaal-vöörehvide korral.

| 7.1.5. | Välisläbimõõdu spetsifikatsioonid |
| --- | --- |

7.1.5.

Välisläbimõõdu spetsifikatsioonid

| 7.1.5.1. | Taastatud rehvi tegelik välisläbimõõt ei tohi olla väljaspool väärtusi Dmin ja Dmax, mis saadakse järgmiste valemite abil:
  Dmin = d + (2H x a)
  Dmax = 1,015 x [d + (2H x b)],
  kus |
| --- | --- |

7.1.5.1.

Taastatud rehvi tegelik välisläbimõõt ei tohi olla väljaspool väärtusi Dmin ja Dmax, mis saadakse järgmiste valemite abil:

Dmin = d + (2H x a)

Dmax = 1,015 x [d + (2H x b)],

kus

| 7.1.5.1.1. | mõõtmete korral, mida pole esitatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelites, on “H” ja “d” sellised, nagu on määratletud punktis 7.1.2.1; |
| --- | --- |

7.1.5.1.1.

mõõtmete korral, mida pole esitatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelites, on “H” ja “d” sellised, nagu on määratletud punktis 7.1.2.1;

| 7.1.5.1.2. | mõõtmete korral, mis on nimetatud punktis 7.1.2.2,
  H = 0,5 (D – d),
  kus “D” on välisläbimõõt ja “d” eespool nimetatud tabelites kõnealuse rehvimõõdu jaoks antud velje nimiläbimõõt. |
| --- | --- |

7.1.5.1.2.

mõõtmete korral, mis on nimetatud punktis 7.1.2.2,

H = 0,5 (D – d),

kus “D” on välisläbimõõt ja “d” eespool nimetatud tabelites kõnealuse rehvimõõdu jaoks antud velje nimiläbimõõt.

| 7.1.5.1.3. | Koefitsient “a” = 0,97. |
| --- | --- |

7.1.5.1.3.

Koefitsient “a” = 0,97.

| 7.1.5.1.4. | Koefitsient “b” on järgmine: | Radiaalrehvid | Diagonaal- ja diagonaal-vöörehvid |
| --- | --- | --- | --- |
| tavakasutusega rehvidel | 1,04 | 1,07 |
| spetsiaalkasutusega rehvidel | 1,06 | 1,09 |

7.1.5.1.4.

Koefitsient “b” on järgmine:

Radiaalrehvid

Diagonaal- ja diagonaal-vöörehvid

tavakasutusega rehvidel

1,04

1,07

spetsiaalkasutusega rehvidel

1,06

1,09

| 7.1.5.2. | Talverehvidel tohib punktis 7.1.5.1 arvutatud maksimaalset välisläbimõõtu (Dmax) ületada mitte rohkem kui 1 % võrra. |
| --- | --- |

7.1.5.2.

Talverehvidel tohib punktis 7.1.5.1 arvutatud maksimaalset välisläbimõõtu (Dmax) ületada mitte rohkem kui 1 % võrra.

8.   TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE

| 8.1. | Igast taastamisega tegelevat tootmisüksust puudutavast muudatusest, mis muudab taastamisega tegeleva tootmisüksuse esitatud teavet tüübikinnituse taotluses, vt punkt 4, tuleb taastamisega tegelevale tootmisüksusele tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutust teavitada. Seejärel võib kõnealune asutus kas |
| --- | --- |

8.1.

Igast taastamisega tegelevat tootmisüksust puudutavast muudatusest, mis muudab taastamisega tegeleva tootmisüksuse esitatud teavet tüübikinnituse taotluses, vt punkt 4, tuleb taastamisega tegelevale tootmisüksusele tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutust teavitada. Seejärel võib kõnealune asutus kas

| 8.1.1. | leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust ja et igal juhul vastab taastamisega tegelev tootmisüksus endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

8.1.1.

leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust ja et igal juhul vastab taastamisega tegelev tootmisüksus endiselt nõuetele, või

| 8.1.2. | nõuda kinnituse täiendavat uurimist. |
| --- | --- |

8.1.2.

nõuda kinnituse täiendavat uurimist.

| 8.2. | Tüübikinnituse kinnitamisest või tagasilükkamisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osapooltele punktis 5.7 kindlaks määratud korra kohaselt, kajastades tehtud muudatused. |
| --- | --- |

8.2.

Tüübikinnituse kinnitamisest või tagasilükkamisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osapooltele punktis 5.7 kindlaks määratud korra kohaselt, kajastades tehtud muudatused.

9.   TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimenetlused peavad olema kooskõlas kokkuleppe 2. lisa (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) sätetega, vastates järgmistele nõuetele.

| 9.1. | Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud taastamisega tegelev tootmisüksus peab vastama punktis 6 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

9.1.

Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud taastamisega tegelev tootmisüksus peab vastama punktis 6 sätestatud nõuetele.

| 9.2. | Tüübikinnituse omanik peab tagama, et igal tootmisaastal kontrollitakse ja katsetatakse terve aasta peale jaotatuna käesolevas eeskirjas ette nähtud korras toodanguvaliku näidistena vähemalt järgmist arvu rehve: |
| --- | --- |

9.2.

Tüübikinnituse omanik peab tagama, et igal tootmisaastal kontrollitakse ja katsetatakse terve aasta peale jaotatuna käesolevas eeskirjas ette nähtud korras toodanguvaliku näidistena vähemalt järgmist arvu rehve:

| 9.2.1. | 0,01 % aastasest kogutoodangust, aga igal juhul mitte vähem kui 2 ja mitte tingimata rohkem kui 10. |
| --- | --- |

9.2.1.

0,01 % aastasest kogutoodangust, aga igal juhul mitte vähem kui 2 ja mitte tingimata rohkem kui 10.

| 9.3. | Kui punkti 9.2 nõudeid täidab tüübikinnitusasutus või see toimub tema kontrolli all, võib tulemusi kasutada punktis 9.4 ette nähtud nõuete osana või nende asemel. |
| --- | --- |

9.3.

Kui punkti 9.2 nõudeid täidab tüübikinnitusasutus või see toimub tema kontrolli all, võib tulemusi kasutada punktis 9.4 ette nähtud nõuete osana või nende asemel.

| 9.4. | Asutus, mis on taastamisega tegelevale tootmisüksusele tüübikinnituse andnud, võib igal ajal kontrollida tootmisüksustes rakendatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetmeid. Asutus peab igal tootmisaastal pisteliselt võtma proovid iga tootmisüksuse kohta ja käesolevas eeskirjas ette nähtud korras kontrollima ja katsetama toodetava rehvivaliku näidistena vähemalt järgmist hulka rehve: |
| --- | --- |

9.4.

Asutus, mis on taastamisega tegelevale tootmisüksusele tüübikinnituse andnud, võib igal ajal kontrollida tootmisüksustes rakendatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetmeid. Asutus peab igal tootmisaastal pisteliselt võtma proovid iga tootmisüksuse kohta ja käesolevas eeskirjas ette nähtud korras kontrollima ja katsetama toodetava rehvivaliku näidistena vähemalt järgmist hulka rehve:

| 9.4.1. | 0,01 % aastasest kogutoodangust, aga igal juhul mitte vähem kui 2 ja mitte tingimata rohkem kui 10. |
| --- | --- |

9.4.1.

0,01 % aastasest kogutoodangust, aga igal juhul mitte vähem kui 2 ja mitte tingimata rohkem kui 10.

| 9.5. | Punkti 9.4 katsed ja kontrollid võib asendada punktis 9.2 nõutavate katsete ja kontrollidega. |
| --- | --- |

9.5.

Punkti 9.4 katsed ja kontrollid võib asendada punktis 9.2 nõutavate katsete ja kontrollidega.

10.   SANKTSIOONID TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 10.1. | Taastamisega tegelevale tootmisüksusele käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui ei täideta punkti 9 nõudeid või kui tootmisüksus või selles tootmisüksuses toodetud taastatud rehvid ei vasta punktis 9 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

10.1.

Taastamisega tegelevale tootmisüksusele käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui ei täideta punkti 9 nõudeid või kui tootmisüksus või selles tootmisüksuses toodetud taastatud rehvid ei vasta punktis 9 sätestatud nõuetele.

| 10.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppe osapool tühistab varem antud tüübikinnituse, peab ta sellest viivitamata teatama teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi. |
| --- | --- |

10.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppe osapool tühistab varem antud tüübikinnituse, peab ta sellest viivitamata teatama teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

11.   TOOTMISE LÕPLIK PEATAMINE

Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud taastatud rehvide tootmine ja tootmisüksuse tegevus täielikult lõpetatakse, tuleb sellest tootmisüksusele tüübikinnituse andnud ametiasutusele teatada. Kõnealuse teabe saamise korral peab ametiasutus selle teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele edastama, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

12.   TÜÜBIKATSETUSTE LÄBIVIIMISE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE, KATSELABORITE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

| 12.1. | Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osapooled peavad teatama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ning vajaduse korral ka tunnustatud katselaborite ja tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid; nendele asutustele tuleb saata teistes riikides väljastatud tõendid tüübikinnituse andmise, sellest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta. |
| --- | --- |

12.1.

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osapooled peavad teatama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ning vajaduse korral ka tunnustatud katselaborite ja tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid; nendele asutustele tuleb saata teistes riikides väljastatud tõendid tüübikinnituse andmise, sellest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta.

| 12.2. | Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osapooled võivad kasutada rehvitootjate või taastamisega tegelevate tootmisüksuste laboreid ning määrata tunnustatud katselaboriteks nii nende endi territooriumil asuvaid kui ka teiste 1958. aasta kokkuleppe osapoolte territooriumidel asuvaid laboreid, eeldusel et teise osapoole haldusasutus on andnud selleks nõusoleku. |
| --- | --- |

12.2.

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osapooled võivad kasutada rehvitootjate või taastamisega tegelevate tootmisüksuste laboreid ning määrata tunnustatud katselaboriteks nii nende endi territooriumil asuvaid kui ka teiste 1958. aasta kokkuleppe osapoolte territooriumidel asuvaid laboreid, eeldusel et teise osapoole haldusasutus on andnud selleks nõusoleku.

| 12.3. | Kui 1958. aasta kokkuleppe osapool kohaldab punkti 12.2, võib ta soovi korral saata katsetustele oma esindaja. |
| --- | --- |

12.3.

Kui 1958. aasta kokkuleppe osapool kohaldab punkti 12.2, võib ta soovi korral saata katsetustele oma esindaja.

1. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 x 297 mm))

Image

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI PAIGUTUS

Image

Taastatud rehvile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane taastamisega tegelev tootmisüksus on kinnitatud Madalmaades (E4), kannab tüübikinnitusnumbrit 109R002439 ja vastab käesoleva eeskirja algse redaktsiooni (00) nõuetele.

Tüübikinnitusnumber tuleb paigaldada ringi lähedusse ning kas “E” kohale või alla või sellest tähest vasakule või paremale. Tüübikinnitusnumbri numbrid peavad olema E-tähega samal pool ja samasuunalised. Rooma numbrite kasutamisest tüübikinnitusnumbrina tuleks hoiduda, et vältida segiajamist teiste sümbolitega.

3. LISA

TAASTATUD REHVI MÄRGISTUSE PAIGUTUS

Image

| | MÄRGISTUSTE MINIMAALNE KÕRGUS (millimeetrites) |
| --- | --- |
| | Rehvid, mille velje läbimõõt on
  ≤ kood 20 või
  ≤ 508 mm
  või mille ristlõike laius on
  ≤ 235 mm või ≤ 9" | Rehvid, mille velje läbimõõt on
  > kood 20 või
  > 508 mm
  või mille ristlõike laius on
  > 235 mm või > 9" |
| b | 6 | 9 |
| c | 4 |
| d | 6 |

MÄRGISTUSTE MINIMAALNE KÕRGUS (millimeetrites)

Rehvid, mille velje läbimõõt on

≤ kood 20 või

≤ 508 mm

või mille ristlõike laius on

≤ 235 mm või ≤ 9"

Rehvid, mille velje läbimõõt on

> kood 20 või

> 508 mm

või mille ristlõike laius on

> 235 mm või > 9"

b

6

9

c

4

d

6

Esitatud näidisega määratletakse taastatud õhkrehv,

mille ristlõike nimilaius on 295,

mille nominaalne ristlõikesuhe on 80,

millel on radiaalkonstruktsioon (R),

mille velje nimiläbimõõt on 572 mm, mille kood on 22,5,

mille kandevõime on 3 550 kg (üksikasetuses) ja 3 150 kg (topeltasetuses), vastates käesoleva eeskirja 4. lisa koormusindeksitele vastavalt 152 ja 148,

mille nominaalne kiiruskategooria on K (baaskiirus 110 km/h),

mida on võimalik kasutada unikaalse punkti tasemel, kiiruskategooria L (baaskiirus 120 km/h); kandevõimega 3 350 kg (üksikasetuses) ja 3 000 kg (topeltasetuses), vastates käesoleva eeskirja 4. lisa koormusindeksitele vastavalt 150 ja 146,

mis on mõeldud kasutamiseks ilma lohvita (“TUBELESS”) ja mis on talverehvi tüüpi (M+S),

mis on taastatud 2003. aasta 25., 26., 27. või 28. nädalal,

mida tuleb pumbata rõhuni 620 kPa koormuse/kiiruse kestvuskatseteks, mille jaoks PSI-sümbol on 90.

Rehvi tähistust moodustavate märgiste asukoht ja kord on järgmised:

| a) | mõõdu tähistus, mis koosneb ristlõike nimilaiusest, nominaalsest ristlõikesuhtest, konstruktsiooni tüübi sümbolist (kui see on rakendatav) ja velje nimiläbimõõdust, peab olema rühmitatud nii, nagu on näidatud ülaltoodud näites: 295/80 R 22,5; |
| --- | --- |

a)

mõõdu tähistus, mis koosneb ristlõike nimilaiusest, nominaalsest ristlõikesuhtest, konstruktsiooni tüübi sümbolist (kui see on rakendatav) ja velje nimiläbimõõdust, peab olema rühmitatud nii, nagu on näidatud ülaltoodud näites: 295/80 R 22,5;

| b) | ekspluatatsioonikirjeldus, mis koosneb koormusindeksitest ja kiiruskategooriast, peab olema paigutatud kokku mõõdu tähistuse lähedale. See võib mõõdu tähistusele eelneda või järgneda, olla paigutatud sellest üles- või allapoole; |
| --- | --- |

b)

ekspluatatsioonikirjeldus, mis koosneb koormusindeksitest ja kiiruskategooriast, peab olema paigutatud kokku mõõdu tähistuse lähedale. See võib mõõdu tähistusele eelneda või järgneda, olla paigutatud sellest üles- või allapoole;

| c) | sümbolid “TUBELESS” ja “M+S” võivad olla mõõdu tähistuse sümbolist eemal; |
| --- | --- |

c)

sümbolid “TUBELESS” ja “M+S” võivad olla mõõdu tähistuse sümbolist eemal;

| d) | sõna “RETREAD” võib olla mõõdu tähistuse sümbolist eemal; |
| --- | --- |

d)

sõna “RETREAD” võib olla mõõdu tähistuse sümbolist eemal;

| e) | kui rakendatakse käesoleva eeskirja punkti 3.2.5, peab rehvi küljel, nominaalse ekspluatatsioonikirjelduse lähedal ringjoones olema näidatud täiendav ekspluatatsioonikirjeldus (unikaalne punkt), mis koosneb koormusindeksist ja kiiruskategooriast. |
| --- | --- |

e)

kui rakendatakse käesoleva eeskirja punkti 3.2.5, peab rehvi küljel, nominaalse ekspluatatsioonikirjelduse lähedal ringjoones olema näidatud täiendav ekspluatatsioonikirjeldus (unikaalne punkt), mis koosneb koormusindeksist ja kiiruskategooriast.

4. LISA

KOORMUSINDEKSITE JA NEILE VASTAVATE KANDEVÕIMETE LOETELU

| Koormusindeks (LI) ja kandevõime – kg |
| --- |
| LI | kg | LI | kg | LI | kg | LI | kg | LI | kg | LI | kg | LI | kg |
| 0 | 45 | 40 | 140 | 80 | 450 | 120 | 1 400 | 160 | 4 500 | 200 | 14 000 | 240 | 45 000 |
| 1 | 46,2 | 41 | 145 | 81 | 462 | 121 | 1 450 | 161 | 4 625 | 201 | 14 500 | 241 | 46 250 |
| 2 | 47,5 | 42 | 150 | 82 | 475 | 122 | 1 500 | 162 | 4 750 | 202 | 15 000 | 242 | 47 500 |
| 3 | 48,7 | 43 | 155 | 83 | 487 | 123 | 1 550 | 163 | 4 875 | 203 | 15 500 | 243 | 48 750 |
| 4 | 50 | 44 | 160 | 84 | 500 | 124 | 1 600 | 164 | 5 000 | 204 | 16 000 | 244 | 50 000 |
| 5 | 51,5 | 45 | 165 | 85 | 515 | 125 | 1 650 | 165 | 5 150 | 205 | 16 500 | 245 | 51 500 |
| 6 | 53 | 46 | 170 | 86 | 530 | 126 | 1 700 | 166 | 5 300 | 206 | 17 000 | 246 | 53 000 |
| 7 | 54,5 | 47 | 175 | 87 | 545 | 127 | 1 750 | 167 | 5 450 | 207 | 17 500 | 247 | 54 500 |
| 8 | 56 | 48 | 180 | 88 | 560 | 128 | 1 800 | 168 | 5 600 | 208 | 18 000 | 248 | 56 000 |
| 9 | 58 | 49 | 185 | 89 | 580 | 129 | 1 850 | 169 | 5 800 | 209 | 18 500 | 249 | 58 000 |
| 10 | 60 | 50 | 190 | 90 | 600 | 130 | 1 900 | 170 | 6 000 | 210 | 19 000 | 250 | 60 000 |
| 11 | 61,5 | 51 | 195 | 91 | 615 | 131 | 1 950 | 171 | 6 150 | 211 | 19 500 | 251 | 61 500 |
| 12 | 63 | 52 | 200 | 92 | 630 | 132 | 2 000 | 172 | 6 300 | 212 | 20 000 | 252 | 63 000 |
| 13 | 65 | 53 | 206 | 93 | 650 | 133 | 2 060 | 173 | 6 500 | 213 | 20 600 | 253 | 65 000 |
| 14 | 67 | 54 | 212 | 94 | 670 | 134 | 2 120 | 174 | 6 700 | 214 | 21 200 | 254 | 67 000 |
| 15 | 69 | 55 | 218 | 95 | 690 | 135 | 2 180 | 175 | 6 900 | 215 | 21 800 | 255 | 69 000 |
| 16 | 71 | 56 | 224 | 96 | 710 | 136 | 2 240 | 176 | 7 100 | 216 | 22 400 | 256 | 71 000 |
| 17 | 73 | 57 | 230 | 97 | 730 | 137 | 2 300 | 177 | 7 300 | 217 | 23 000 | 257 | 73 000 |
| 18 | 75 | 58 | 236 | 98 | 750 | 138 | 2 360 | 178 | 7 500 | 218 | 23 600 | 258 | 75 000 |
| 19 | 77,5 | 59 | 243 | 99 | 775 | 139 | 2 430 | 179 | 7 750 | 219 | 24 300 | 259 | 77 500 |
| 20 | 80 | 60 | 250 | 100 | 800 | 140 | 2 500 | 180 | 8 000 | 220 | 25 000 | 260 | 80 000 |
| 21 | 82,5 | 61 | 257 | 101 | 825 | 141 | 2 575 | 181 | 8 250 | 221 | 25 750 | 261 | 82 500 |
| 22 | 85 | 62 | 265 | 102 | 850 | 142 | 2 650 | 182 | 8 500 | 222 | 26 500 | 262 | 85 000 |
| 23 | 87,5 | 63 | 272 | 103 | 875 | 143 | 2 725 | 183 | 8 750 | 223 | 27 250 | 263 | 87 500 |
| 24 | 90 | 64 | 280 | 104 | 900 | 144 | 2 800 | 184 | 9 000 | 224 | 28 000 | 264 | 90 000 |
| 25 | 92,5 | 65 | 290 | 105 | 925 | 145 | 2 900 | 185 | 9 250 | 225 | 29 000 | 265 | 92 500 |
| 26 | 95 | 66 | 300 | 106 | 950 | 146 | 3 000 | 186 | 9 500 | 226 | 30 000 | 266 | 95 000 |
| 27 | 97,5 | 67 | 307 | 107 | 975 | 147 | 3 075 | 187 | 9 750 | 227 | 30 750 | 267 | 97 500 |
| 28 | 100 | 68 | 315 | 108 | 1 000 | 148 | 3 150 | 188 | 10 000 | 228 | 31 500 | 268 | 100 000 |
| 29 | 103 | 69 | 325 | 109 | 1 030 | 149 | 3 250 | 189 | 10 300 | 229 | 32 500 | 269 | 103 000 |
| 30 | 106 | 70 | 335 | 110 | 1 060 | 150 | 3 350 | 190 | 10 600 | 230 | 33 500 | 270 | 106 000 |
| 31 | 109 | 71 | 345 | 111 | 1 090 | 151 | 3 450 | 191 | 10 900 | 231 | 34 500 | 271 | 109 000 |
| 32 | 112 | 72 | 355 | 112 | 1 120 | 152 | 3 550 | 192 | 11 200 | 232 | 35 500 | 272 | 112 000 |
| 33 | 115 | 73 | 365 | 113 | 1 150 | 153 | 3 650 | 193 | 11 500 | 233 | 36 500 | 273 | 115 000 |
| 34 | 118 | 74 | 375 | 114 | 1 180 | 154 | 3 750 | 194 | 11 800 | 234 | 37 500 | 274 | 118 000 |
| 35 | 121 | 75 | 387 | 115 | 1 215 | 155 | 3 875 | 195 | 12 150 | 235 | 38 750 | 275 | 121 500 |
| 36 | 125 | 76 | 400 | 116 | 1 250 | 156 | 4 000 | 196 | 12 500 | 236 | 40 000 | 276 | 125 000 |
| 37 | 128 | 77 | 412 | 117 | 1 285 | 157 | 4 125 | 197 | 12 850 | 237 | 41 250 | 277 | 128 500 |
| 38 | 132 | 78 | 425 | 118 | 1 320 | 158 | 4 250 | 198 | 13 200 | 238 | 42 500 | 278 | 132 000 |
| 39 | 136 | 79 | 437 | 119 | 1 360 | 159 | 4 375 | 199 | 13 600 | 239 | 43 750 | 279 | 136 000 |

Koormusindeks (LI) ja kandevõime – kg

LI

kg

LI

kg

LI

kg

LI

kg

LI

kg

LI

kg

LI

kg

0

45

40

140

80

450

120

1 400

160

4 500

200

14 000

240

45 000

1

46,2

41

145

81

462

121

1 450

161

4 625

201

14 500

241

46 250

2

47,5

42

150

82

475

122

1 500

162

4 750

202

15 000

242

47 500

3

48,7

43

155

83

487

123

1 550

163

4 875

203

15 500

243

48 750

4

50

44

160

84

500

124

1 600

164

5 000

204

16 000

244

50 000

5

51,5

45

165

85

515

125

1 650

165

5 150

205

16 500

245

51 500

6

53

46

170

86

530

126

1 700

166

5 300

206

17 000

246

53 000

7

54,5

47

175

87

545

127

1 750

167

5 450

207

17 500

247

54 500

8

56

48

180

88

560

128

1 800

168

5 600

208

18 000

248

56 000

9

58

49

185

89

580

129

1 850

169

5 800

209

18 500

249

58 000

10

60

50

190

90

600

130

1 900

170

6 000

210

19 000

250

60 000

11

61,5

51

195

91

615

131

1 950

171

6 150

211

19 500

251

61 500

12

63

52

200

92

630

132

2 000

172

6 300

212

20 000

252

63 000

13

65

53

206

93

650

133

2 060

173

6 500

213

20 600

253

65 000

14

67

54

212

94

670

134

2 120

174

6 700

214

21 200

254

67 000

15

69

55

218

95

690

135

2 180

175

6 900

215

21 800

255

69 000

16

71

56

224

96

710

136

2 240

176

7 100

216

22 400

256

71 000

17

73

57

230

97

730

137

2 300

177

7 300

217

23 000

257

73 000

18

75

58

236

98

750

138

2 360

178

7 500

218

23 600

258

75 000

19

77,5

59

243

99

775

139

2 430

179

7 750

219

24 300

259

77 500

20

80

60

250

100

800

140

2 500

180

8 000

220

25 000

260

80 000

21

82,5

61

257

101

825

141

2 575

181

8 250

221

25 750

261

82 500

22

85

62

265

102

850

142

2 650

182

8 500

222

26 500

262

85 000

23

87,5

63

272

103

875

143

2 725

183

8 750

223

27 250

263

87 500

24

90

64

280

104

900

144

2 800

184

9 000

224

28 000

264

90 000

25

92,5

65

290

105

925

145

2 900

185

9 250

225

29 000

265

92 500

26

95

66

300

106

950

146

3 000

186

9 500

226

30 000

266

95 000

27

97,5

67

307

107

975

147

3 075

187

9 750

227

30 750

267

97 500

28

100

68

315

108

1 000

148

3 150

188

10 000

228

31 500

268

100 000

29

103

69

325

109

1 030

149

3 250

189

10 300

229

32 500

269

103 000

30

106

70

335

110

1 060

150

3 350

190

10 600

230

33 500

270

106 000

31

109

71

345

111

1 090

151

3 450

191

10 900

231

34 500

271

109 000

32

112

72

355

112

1 120

152

3 550

192

11 200

232

35 500

272

112 000

33

115

73

365

113

1 150

153

3 650

193

11 500

233

36 500

273

115 000

34

118

74

375

114

1 180

154

3 750

194

11 800

234

37 500

274

118 000

35

121

75

387

115

1 215

155

3 875

195

12 150

235

38 750

275

121 500

36

125

76

400

116

1 250

156

4 000

196

12 500

236

40 000

276

125 000

37

128

77

412

117

1 285

157

4 125

197

12 850

237

41 250

277

128 500

38

132

78

425

118

1 320

158

4 250

198

13 200

238

42 500

278

132 000

39

136

79

437

119

1 360

159

4 375

199

13 600

239

43 750

279

136 000

5. LISA

REHVIMÕÕDU TÄHISTUS JA MÕÕTMED (VASTAVALT ECE EESKIRJALE Nr 54)

Selle teabe kohta vt ECE eeskirja nr 54 5. lisa

Pange tähele, et seoses käesoleva eeskirja punktiga 6.5.4 võib taastatud rehvi välisläbimõõt olla suurem kui eeskirja nr 54 5. lisa tabelites näidatud, kuid mitte rohkem kui 1,5 %.

6. LISA

ÕHKREHVIDE MÕÕTMISE MEETOD

| 1. | Rehv paigaldatakse taastaja määratud katseveljele ja pumbatakse määratud rahvusvahelise rehvistandardiga (vt käesoleva eeskirja punkt 4.1.4.7) maksimaalse kandevõime suhtes kõnealuse rehvimõõdu ja koormusindeksi puhul ette nähtud nominaalse rehvirõhuni. |
| --- | --- |

1.

Rehv paigaldatakse taastaja määratud katseveljele ja pumbatakse määratud rahvusvahelise rehvistandardiga (vt käesoleva eeskirja punkt 4.1.4.7) maksimaalse kandevõime suhtes kõnealuse rehvimõõdu ja koormusindeksi puhul ette nähtud nominaalse rehvirõhuni.

| 2. | Rehvi, mis on paigaldatud sobivale veljele, hoitakse ümbritseval laboritemperatuuril vähemalt 24 tundi, välja arvatud juhtudel, mil käesoleva eeskirja punktis 6.6.3 on ette nähtud teisiti. |
| --- | --- |

2.

Rehvi, mis on paigaldatud sobivale veljele, hoitakse ümbritseval laboritemperatuuril vähemalt 24 tundi, välja arvatud juhtudel, mil käesoleva eeskirja punktis 6.6.3 on ette nähtud teisiti.

| 3. | Rõhk reguleeritakse seejärel uuesti nii, nagu on määratud käesoleva lisa 1. punktis. |
| --- | --- |

3.

Rõhk reguleeritakse seejärel uuesti nii, nagu on määratud käesoleva lisa 1. punktis.

| 4. | Üldlaius mõõdetakse kuues võrdse vahekaugusega punktis ümber rehvi, võttes arvesse kaitseribide või -vööde paksust. Saadud suurim mõõtetulemus võetakse üldlaiuseks. |
| --- | --- |

4.

Üldlaius mõõdetakse kuues võrdse vahekaugusega punktis ümber rehvi, võttes arvesse kaitseribide või -vööde paksust. Saadud suurim mõõtetulemus võetakse üldlaiuseks.

| 5. | Välisläbimõõt arvutakse täispumbatud rehvi maksimaalse ümbermõõdu põhjal. |
| --- | --- |

5.

Välisläbimõõt arvutakse täispumbatud rehvi maksimaalse ümbermõõdu põhjal.

7. LISA

KOORMUSE/KIIRUSE KESTVUSKATSETE KORD

(põhimõtteliselt vastavuses eeskirjaga nr 54)

| 1. | Rehvi ettevalmistamine |
| --- | --- |

1.

Rehvi ettevalmistamine

| 1.1. | Taastatud rehv paigaldatakse taastaja määratud katseveljele. |
| --- | --- |

1.1.

Taastatud rehv paigaldatakse taastaja määratud katseveljele.

| 1.2. | Kui katsetatakse lohviga rehve, kasutatakse uut lohvi või lohvi, ventiili ja pöiavöö (vastavalt vajadusele) kombinatsiooni. |
| --- | --- |

1.2.

Kui katsetatakse lohviga rehve, kasutatakse uut lohvi või lohvi, ventiili ja pöiavöö (vastavalt vajadusele) kombinatsiooni.

| 1.3. | Rehv pumbatakse rõhuni, mis vastab käesoleva eeskirja punktis 3.2.10 määratud rõhuindeksile. |
| --- | --- |

1.3.

Rehv pumbatakse rõhuni, mis vastab käesoleva eeskirja punktis 3.2.10 määratud rõhuindeksile.

| 1.4. | Rehvi ja velje komplekti hoitakse katseruumi temperatuuril vähemalt kolm tundi. |
| --- | --- |

1.4.

Rehvi ja velje komplekti hoitakse katseruumi temperatuuril vähemalt kolm tundi.

| 1.5. | Rehvi rõhk reguleeritakse uuesti käesoleva lisa punktis 1.3 määratud rõhule. |
| --- | --- |

1.5.

Rehvi rõhk reguleeritakse uuesti käesoleva lisa punktis 1.3 määratud rõhule.

| 2. | Katse käik |
| --- | --- |

2.

Katse käik

| 2.1. | Rehvi ja velje komplekt paigaldatakse katseteljele ja surutakse see sileda mehaanilise katsetrumli väliskülje vastu, mille läbimõõt on 1,70 m ± 1 % ja mille pind on vähemalt sama lai kui rehvi turvis. Teatud juhtudel võib kasutada trumlit, mille läbimõõt on 2,00 m ± 1 %. |
| --- | --- |

2.1.

Rehvi ja velje komplekt paigaldatakse katseteljele ja surutakse see sileda mehaanilise katsetrumli väliskülje vastu, mille läbimõõt on 1,70 m ± 1 % ja mille pind on vähemalt sama lai kui rehvi turvis. Teatud juhtudel võib kasutada trumlit, mille läbimõõt on 2,00 m ± 1 %.

| 2.2. | Katseteljele rakendatakse seeria katsekoormusi, mida väljendatakse protsendina käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud koormusest, mis vastab rehvil näidatud koormusindeksile, vastavuses allpool esitatud katse programmiga. Kui rehvil on olemas koormusindeksid nii üksik- kui ka topeltasetuses kasutamiseks, kasutatakse katsetustel üksikasetuse koormusindeksile vastavat koormust. |
| --- | --- |

2.2.

Katseteljele rakendatakse seeria katsekoormusi, mida väljendatakse protsendina käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud koormusest, mis vastab rehvil näidatud koormusindeksile, vastavuses allpool esitatud katse programmiga. Kui rehvil on olemas koormusindeksid nii üksik- kui ka topeltasetuses kasutamiseks, kasutatakse katsetustel üksikasetuse koormusindeksile vastavat koormust.

| 2.2.1. | Rehvi korral, mille koormusindeks ≤ 121 ja kiiruskategooria ≥ Q (160 km/h), toimub katse vastavalt käesoleva lisa punktile 3. |
| --- | --- |

2.2.1.

Rehvi korral, mille koormusindeks ≤ 121 ja kiiruskategooria ≥ Q (160 km/h), toimub katse vastavalt käesoleva lisa punktile 3.

| 2.2.2. | Kõigi teiste rehvide korral on katse selline, nagu on näidatud käesoleva lisa 1. liites. |
| --- | --- |

2.2.2.

Kõigi teiste rehvide korral on katse selline, nagu on näidatud käesoleva lisa 1. liites.

| 2.3. | Kestvuskatse programm – vt ka käesoleva lisa 1. liide. |
| --- | --- |

2.3.

Kestvuskatse programm – vt ka käesoleva lisa 1. liide.

| 2.3.1. | Rehvirõhku ei tohi katse jooksul muuta ja katsekoormus tuleb hoida ühtlasena kõigi kolme katseetapi jooksul. |
| --- | --- |

2.3.1.

Rehvirõhku ei tohi katse jooksul muuta ja katsekoormus tuleb hoida ühtlasena kõigi kolme katseetapi jooksul.

| 2.3.2. | Katse jooksul tuleb katseruumi temperatuuri hoida 20 oC ja 30 oC vahel, kui rehvi tootja või taastaja ei anna nõusolekut kõrgemal temperatuuril katsetada. |
| --- | --- |

2.3.2.

Katse jooksul tuleb katseruumi temperatuuri hoida 20 oC ja 30 oC vahel, kui rehvi tootja või taastaja ei anna nõusolekut kõrgemal temperatuuril katsetada.

| 2.4. | Kestvuskatse programm viiakse läbi ilma katkestusteta. |
| --- | --- |

2.4.

Kestvuskatse programm viiakse läbi ilma katkestusteta.

| 3. | Koormuse/kiiruse katse kava rehvidele, mille koormusindeks ≤ 121 ja kiiruskategooria ≥ Q (160 km/h). |
| --- | --- |

3.

Koormuse/kiiruse katse kava rehvidele, mille koormusindeks ≤ 121 ja kiiruskategooria ≥ Q (160 km/h).

| 3.1. | Koormus rattal ja rehvil peab olema järgmine protsent rehvi koormusindeksile vastavast koormusest: |
| --- | --- |

3.1.

Koormus rattal ja rehvil peab olema järgmine protsent rehvi koormusindeksile vastavast koormusest:

| 3.1.1. | 90 % testituna trumlil, mille läbimõõt on 1,70 m ± 1 %; |
| --- | --- |

3.1.1.

90 % testituna trumlil, mille läbimõõt on 1,70 m ± 1 %;

| 3.1.2. | 92 % testituna trumlil, mille läbimõõt on 2,00 m ± 1 %. |
| --- | --- |

3.1.2.

92 % testituna trumlil, mille läbimõõt on 2,00 m ± 1 %.

| 3.2. | Algfaasi katsekiirus peab olema rehvi kiiruskategooriaga näidatud kiirusest 20 km/h väiksem. |
| --- | --- |

3.2.

Algfaasi katsekiirus peab olema rehvi kiiruskategooriaga näidatud kiirusest 20 km/h väiksem.

| 3.2.1. | Aeg, mis kulub katse algkiiruse saavutamiseks, peab olema 10 minutit. |
| --- | --- |

3.2.1.

Aeg, mis kulub katse algkiiruse saavutamiseks, peab olema 10 minutit.

| 3.2.2. | Esimese faasi kestus peab olema 10 minutit. |
| --- | --- |

3.2.2.

Esimese faasi kestus peab olema 10 minutit.

| 3.3. | Teise faasi katsekiirus peab olema rehvi kiiruskategooriaga näidatud kiirusest 10 km/h väiksem. |
| --- | --- |

3.3.

Teise faasi katsekiirus peab olema rehvi kiiruskategooriaga näidatud kiirusest 10 km/h väiksem.

| 3.3.1. | Teise faasi kestus peab olema 10 minutit. |
| --- | --- |

3.3.1.

Teise faasi kestus peab olema 10 minutit.

| 3.4. | Lõppfaasi katsekiirus peab olema rehvi kiiruskategooriaga näidatud kiirus. |
| --- | --- |

3.4.

Lõppfaasi katsekiirus peab olema rehvi kiiruskategooriaga näidatud kiirus.

| 3.4.1. | Lõppfaasi kestus peab olema 30 minutit. |
| --- | --- |

3.4.1.

Lõppfaasi kestus peab olema 30 minutit.

| 3.5. | Kogu katse kestus peab olema 1 tund. |
| --- | --- |

3.5.

Kogu katse kestus peab olema 1 tund.

| 4. | Samaväärsed katsemeetodid
  Kui kasutatakse muud meetodit kui käesoleva lisa punktis 2 või 3 kirjeldatud, tuleb selle samaväärsust tõendada. |
| --- | --- |

4.

Samaväärsed katsemeetodid

Kui kasutatakse muud meetodit kui käesoleva lisa punktis 2 või 3 kirjeldatud, tuleb selle samaväärsust tõendada.

7. LISA

1. liide

KESTVUSKATSE KAVA

| Koormusindeks | Kiiruskategooria | Katsetrumli kiirus [min-1] | Rattale rakendatud koormus protsendina koormusindeksile vastavast koormusest |
| --- | --- | --- | --- |
| Radiaalrehv | Diagonaal- ja diagonaal-vöörehv | 7 h | 16 h | 24 h |
| 122 või rohkem | F | 100 | 100 | | | |
| G | 125 | 100 |
| J | 150 | 125 | | | |
| K | 175 | 150 | | | |
| L | 200 | – | | | |
| M | 225 | – | 66 % | 84 % | 101 % |
| 121 või vähem | F | 100 | 100 | | | |
| G | 125 | 125 | | | |
| J | 150 | 150 | | | |
| K | 175 | 175 | | | |
| L | 200 | 175 | 70 % | 88 % | 106 % |
| | | | 4 h. | 6 h. | |
| M | 250 | 200 | 75 % | 97 % | 114 % |
| N | 275 | – | 75 % | 97 % | 114 % |
| P | 300 | – | 75 % | 97 % | 114 % |
| Märkused

  Spetsiaalkasutusega rehve (vt käesoleva eeskirja punkt 2.3.2) tuleb katsetada kiirusel, mis võrdub 85 % samaväärsete tavaliste rehvide jaoks ette nähtud kiirusest. |

Koormusindeks

Kiiruskategooria

Katsetrumli kiirus [min-1]

Rattale rakendatud koormus protsendina koormusindeksile vastavast koormusest

Radiaalrehv

Diagonaal- ja diagonaal-vöörehv

7 h

16 h

24 h

122 või rohkem

F

100

100

G

125

100

J

150

125

K

175

150

L

200

–

M

225

–

66 %

84 %

101 %

121 või vähem

F

100

100

G

125

125

J

150

150

K

175

175

L

200

175

70 %

88 %

106 %

4 h.

6 h.

M

250

200

75 %

97 %

114 %

N

275

–

75 %

97 %

114 %

P

300

–

75 %

97 %

114 %

Märkused

Spetsiaalkasutusega rehve (vt käesoleva eeskirja punkt 2.3.2) tuleb katsetada kiirusel, mis võrdub 85 % samaväärsete tavaliste rehvide jaoks ette nähtud kiirusest.

7. LISA

2. liide

SEOS RÕHUINDEKSI JA RÕHUÜHIKUTE VAHEL

| Rõhuindeks
  (“PSI”) | Baar | kPa |
| --- | --- | --- |
| 20 | 1,4 | 140 |
| 25 | 1,7 | 170 |
| 30 | 2,1 | 210 |
| 35 | 2,4 | 240 |
| 40 | 2,8 | 280 |
| 45 | 3,1 | 310 |
| 50 | 3,4 | 340 |
| 55 | 3,8 | 380 |
| 60 | 4,1 | 410 |
| 65 | 4,5 | 450 |
| 70 | 4,8 | 480 |
| 75 | 5,2 | 520 |
| 80 | 5,5 | 550 |
| 85 | 5,9 | 590 |
| 90 | 6,2 | 620 |
| 95 | 6,6 | 660 |
| 100 | 6,9 | 690 |
| 105 | 7,2 | 720 |
| 110 | 7,6 | 760 |
| 115 | 7,9 | 790 |
| 120 | 8,3 | 830 |
| 125 | 8,6 | 860 |
| 130 | 9,0 | 900 |
| 135 | 9,3 | 930 |
| 140 | 9,7 | 970 |
| 145 | 10,0 | 1 000 |
| 150 | 10,3 | 1 030 |
| ... | ... | ... |

Rõhuindeks

(“PSI”)

Baar

kPa

20

1,4

140

25

1,7

170

30

2,1

210

35

2,4

240

40

2,8

280

45

3,1

310

50

3,4

340

55

3,8

380

60

4,1

410

65

4,5

450

70

4,8

480

75

5,2

520

80

5,5

550

85

5,9

590

90

6,2

620

95

6,6

660

100

6,9

690

105

7,2

720

110

7,6

760

115

7,9

790

120

8,3

830

125

8,6

860

130

9,0

900

135

9,3

930

140

9,7

970

145

10,0

1 000

150

10,3

1 030

...

...

...

8. LISA

KANDEVÕIME SÕLTUVUS KIIRUSEST KOMMERTSVEOKI RADIAAL- JA DIAGONAALREHVIDE KORRAL

(vastavuses UN/ECE eeskirjaga nr 54)

| Kandevõime muutus (%) |
| --- |
| Kiirus
  (km/h) | Kõik koormusindeksid | Koormusindeksid
  ≥ 122 (9) | Koormusindeksid
  ≤ 121 (9) |
| Kiiruskategooria | Kiiruskategooria | Kiiruskategooria |
| | F | G | J | K | L | M | L | M | N | P (10) |
| 0 | + 150 | + 150 | + 150 | + 150 | + 150 | + 150 | + 110 | + 110 | + 110 | + 110 |
| 5 | + 110 | + 110 | + 110 | + 110 | + 110 | + 110 | + 90 | + 90 | + 90 | + 90 |
| 10 | + 80 | + 80 | + 80 | + 80 | + 80 | + 80 | + 75 | + 75 | + 75 | + 75 |
| 15 | + 65 | + 65 | + 65 | + 65 | + 65 | + 65 | + 60 | + 60 | + 60 | + 60 |
| 20 | + 50 | + 50 | + 50 | + 50 | + 50 | + 50 | + 50 | + 50 | + 50 | + 50 |
| 25 | + 35 | + 35 | + 35 | + 35 | + 35 | + 35 | + 42 | + 42 | + 42 | + 42 |
| 30 | + 25 | + 25 | + 25 | + 25 | + 25 | + 25 | + 35 | + 35 | + 35 | + 35 |
| 35 | + 19 | + 19 | + 19 | + 19 | + 19 | + 19 | + 29 | + 29 | + 29 | + 29 |
| 40 | + 15 | + 15 | + 15 | + 15 | + 15 | + 15 | + 25 | + 25 | + 25 | + 25 |
| 45 | + 13 | + 13 | + 13 | + 13 | + 13 | + 13 | + 22 | + 22 | + 22 | + 22 |
| 50 | + 12 | + 12 | + 12 | + 12 | + 12 | + 12 | + 20 | + 20 | + 20 | + 20 |
| 55 | + 11 | + 11 | + 11 | + 11 | + 11 | + 11 | +17,5 | +17,5 | +17,5 | +17,5 |
| 60 | + 10 | + 10 | + 10 | + 10 | + 10 | + 10 | +15,0 | +15,0 | +15,0 | +15,0 |
| 65 | +7,5 | +8,5 | +8,5 | +8,5 | +8,5 | +8,5 | +13,5 | +13,5 | +13,5 | +13,5 |
| 70 | +5,0 | +7,0 | +7,0 | +7,0 | +7,0 | +7,0 | +12,5 | +12,5 | +12,5 | +12,5 |
| 75 | +2,5 | +5,5 | +5,5 | +5,5 | +5,5 | +5,5 | +11,0 | +11,0 | +11,0 | +11,0 |
| 80 | 0 | +4,0 | +4,0 | +4,0 | +4,0 | +4,0 | +10,0 | +10,0 | +10,0 | +10,0 |
| 85 | – 3 | +2,0 | +3,0 | +3,0 | +3,0 | +3,0 | +8,5 | +8,5 | +8,5 | +8,5 |
| 90 | – 6 | 0 | +2,0 | +2,0 | +2,0 | +2,0 | +7,5 | +7,5 | +7,5 | +7,5 |
| 95 | – 10 | –2,5 | +1,0 | +1,0 | +1,0 | +1,0 | +6,5 | +6,5 | +6,5 | +6,5 |
| 100 | – 15 | – 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | +5,0 | +5,0 | +5,0 | +5,0 |
| 105 | | – 8 | – 2 | 0 | 0 | 0 | +3,75 | +3,75 | +3,75 | +3,75 |
| 110 | | – 13 | – 4 | 0 | 0 | 0 | +2,5 | +2,5 | +2,5 | +2,5 |
| 115 | | | – 7 | – 3 | 0 | 0 | +1,25 | +1,25 | +1,25 | +1,25 |
| 120 | | | – 12 | – 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 125 | | | | | | 0 | –2,5 | 0 | 0 | 0 |
| 130 | | | | | | 0 | –5,0 | 0 | 0 | 0 |
| 135 | | | | | | | –7,5 | –2,5 | 0 | 0 |
| 140 | | | | | | | – 10 | – 5 | 0 | 0 |
| 145 | | | | | | | | –7,5 | –2,5 | 0 |
| 150 | | | | | | | | –10,0 | –5,0 | 0 |
| 155 | | | | | | | | | –7,5 | –2,5 |
| 160 | | | | | | | | | –10,0 | –5,0 |

Kandevõime muutus (%)

Kiirus

(km/h)

Kõik koormusindeksid

Koormusindeksid

≥ 122 (9)

Koormusindeksid

≤ 121 (9)

Kiiruskategooria

Kiiruskategooria

Kiiruskategooria

F

G

J

K

L

M

L

M

N

P (10)

0

- 150

- 150

- 150

- 150

- 150

- 150

- 110

- 110

- 110

- 110

5

- 110

- 110

- 110

- 110

- 110

- 110

- 90

- 90

- 90

- 90

10

- 80

- 80

- 80

- 80

- 80

- 80

- 75

- 75

- 75

- 75

15

- 65

- 65

- 65

- 65

- 65

- 65

- 60

- 60

- 60

- 60

20

- 50

- 50

- 50

- 50

- 50

- 50

- 50

- 50

- 50

- 50

25

- 35

- 35

- 35

- 35

- 35

- 35

- 42

- 42

- 42

- 42

30

- 25

- 25

- 25

- 25

- 25

- 25

- 35

- 35

- 35

- 35

35

- 19

- 19

- 19

- 19

- 19

- 19

- 29

- 29

- 29

- 29

40

- 15

- 15

- 15

- 15

- 15

- 15

- 25

- 25

- 25

- 25

45

- 13

- 13

- 13

- 13

- 13

- 13

- 22

- 22

- 22

- 22

50

- 12

- 12

- 12

- 12

- 12

- 12

- 20

- 20

- 20

- 20

55

- 11

- 11

- 11

- 11

- 11

- 11

+17,5

+17,5

+17,5

+17,5

60

- 10

- 10

- 10

- 10

- 10

- 10

+15,0

+15,0

+15,0

+15,0

65

+7,5

+8,5

+8,5

+8,5

+8,5

+8,5

+13,5

+13,5

+13,5

+13,5

70

+5,0

+7,0

+7,0

+7,0

+7,0

+7,0

+12,5

+12,5

+12,5

+12,5

75

+2,5

+5,5

+5,5

+5,5

+5,5

+5,5

+11,0

+11,0

+11,0

+11,0

80

0

+4,0

+4,0

+4,0

+4,0

+4,0

+10,0

+10,0

+10,0

+10,0

85

– 3

+2,0

+3,0

+3,0

+3,0

+3,0

+8,5

+8,5

+8,5

+8,5

90

– 6

0

+2,0

+2,0

+2,0

+2,0

+7,5

+7,5

+7,5

+7,5

95

– 10

–2,5

+1,0

+1,0

+1,0

+1,0

+6,5

+6,5

+6,5

+6,5

100

– 15

– 5

0

0

0

0

+5,0

+5,0

+5,0

+5,0

105

– 8

– 2

0

0

0

+3,75

+3,75

+3,75

+3,75

110

– 13

– 4

0

0

0

+2,5

+2,5

+2,5

+2,5

115

– 7

– 3

0

0

+1,25

+1,25

+1,25

+1,25

120

– 12

– 7

0

0

0

0

0

0

125

0

–2,5

0

0

0

130

0

–5,0

0

0

0

135

–7,5

–2,5

0

0

140

– 10

– 5

0

0

145

–7,5

–2,5

0

150

–10,0

–5,0

0

155

–7,5

–2,5

160

–10,0

–5,0

9. LISA

SELGITAV JOONIS

Vt käesoleva eeskirja punkt 2

Image

---

(1)  ETRTO, 32 Av. Brugmann - Bte 2, B-1060 Brüssel, Belgia

1

(2)  TRA, 175 Montrose West Avenue, Suite 150, Copley, Ohio, 44321 Ameerika Ühendriigid

2

(3)  JATMA, 9th Floor, Toranomon Building No. 1-12, 1-Chome Toranomon Minato-ku, Tokyo 105, Jaapan

3

(4)  TRAA, Suite 1, Hawthorn House, 795 Glenferrie Road, Hawthorn, Victoria, 3122 Austraalia

4

(5)  ABPA, Avenida Paulista 244-12o Andar, CEP, 01310 Sao Paulo, SP Brasiilia

5

o

(6)  STRO, Älggatan 48 A, Nb, S-216 15 Malmö, Rootsi

6

(7)  See tähistus on kohustuslik üksnes rehvitüüpide puhul, mis on valmistatud käesolevat määrust järgides pärast määruse 1. täienduse jõustumist.

7

(8)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Jugoslaavia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Vene Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (asjakohast ECE sümbolit kasutavate liikmesriikide antud tüübikinnitused), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika Vabariik ning 48 – Uus-Meremaa. Järgmised numbrid omistatakse teistele riikidele niisuguses kronoloogilises järjestuses, nagu nad ratifitseerivad kokkuleppe, mis käsitleb ühtsete tehnonõuete kehtestamist ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ning nende nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad sellega, ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär teatab sel viisil antud numbrid kokkuleppe osapooltele.

8

(9)  Koormusindeksid kehtivad üksikasetuse kohta.

9

(10)  Koormuse muutused ei ole lubatud kiirustele üle 160 km/h. Kiiruskategooriatele Q ja üle selle määrab kiiruskategooriale vastav kiirus rehvile lubatud maksimumkiiruse.

10

---

II LISA

EESKIRI 108

ÜHTSED SÄTTED, MIS KÄSITLEVAD MOOTORSÕIDUKITELE JA NENDE HAAGISTELE MÕELDUD TAASTATUD ÕHKREHVIDE TOOTMISMENETLUSE TÜÜBIKINNITUST

(konsolideeritud versioon)

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Märgised |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nõuded |
| --- | --- |

6.

| 7. | Spetsifikaadid |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tüübikinnituse muutmine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Toodangu vastavus nõuetele |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sanktsioonid toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tootmise lõplik peatamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste, katselaborite ning haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

12.

LISAD

| 1. lisa | Teatis tüübikinnituse andmise, pikendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise või rehvide taastamisega tegeleva tootmisüksuse tegevuse lõpliku peatamise kohta vastavalt eeskirjale nr 108 |
| --- | --- |

1. lisa

| 2. lisa | Tüübikinnitusmärgi paigutus |
| --- | --- |

2. lisa

| 3. lisa | Taastatud rehvi märgistuse paigutus |
| --- | --- |

3. lisa

| 4. lisa | Koormusindeksite ja neile vastavate kandevõimete loetelu |
| --- | --- |

4. lisa

| 5. lisa | Rehvimõõdu tähistus ja mõõtmed |
| --- | --- |

5. lisa

| 6. lisa | Õhkrehvide mõõtmise meetod |
| --- | --- |

6. lisa

| 7. lisa | Koormuse/kiiruse kestvuskatsete kord |
| --- | --- |

7. lisa

| 8. lisa | Selgitav joonis |
| --- | --- |

8. lisa

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse teedel kasutatavatele sõiduautodele ja nende haagistele paigaldamiseks ette nähtud taastatud rehvide tootmise suhtes. Eeskirja ei kohaldata siiski järgmise suhtes:

| 1.1. | kommertsveokite ja nende haagiste taastatud rehvid; |
| --- | --- |

1.1.

kommertsveokite ja nende haagiste taastatud rehvid;

| 1.2. | taastatud rehvid, mis on ette nähtud maksimumkiirusele alla 120 km/h või üle 300 km/h; |
| --- | --- |

1.2.

taastatud rehvid, mis on ette nähtud maksimumkiirusele alla 120 km/h või üle 300 km/h;

| 1.3. | jalg- ja mootorrataste rehvid; |
| --- | --- |

1.3.

jalg- ja mootorrataste rehvid;

| 1.4. | rehvid, mis on algselt valmistatud ilma kiiruskategooria ja/või koormusindeksita; |
| --- | --- |

1.4.

rehvid, mis on algselt valmistatud ilma kiiruskategooria ja/või koormusindeksita;

| 1.5. | rehvid, mis on algselt valmistatud ilma tüübikinnituseta ning ilma E- või e-märgita; |
| --- | --- |

1.5.

rehvid, mis on algselt valmistatud ilma tüübikinnituseta ning ilma E- või e-märgita;

| 1.6. | kuni 1939. aastani toodetud autodele valmistatud rehvid; |
| --- | --- |

1.6.

kuni 1939. aastani toodetud autodele valmistatud rehvid;

| 1.7. | üksnes võistlemiseks või teeväliseks kasutamiseks valmistatud ja sellele vastavalt tähistatud rehvid; |
| --- | --- |

1.7.

üksnes võistlemiseks või teeväliseks kasutamiseks valmistatud ja sellele vastavalt tähistatud rehvid;

| 1.8. | ajutiseks kasutamiseks ettenähtud “T-tüüpi” varurehvid. |
| --- | --- |

1.8.

ajutiseks kasutamiseks ettenähtud “T-tüüpi” varurehvid.

2.   MÕISTED – vt ka t 8. lisa joonis

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 2.1. | Taastatud õhkrehvide valik – punktis 4.1.4 osutatud taastatud õhkrehvide valik. |
| --- | --- |

2.1.

Taastatud õhkrehvide valik – punktis 4.1.4 osutatud taastatud õhkrehvide valik.

| 2.2. | Õhkrehvi konstruktsioon – rehvi põhimiku tehnilised omadused. Eelkõige eristatakse järgmisi konstruktsioone. |
| --- | --- |

2.2.

Õhkrehvi konstruktsioon – rehvi põhimiku tehnilised omadused. Eelkõige eristatakse järgmisi konstruktsioone.

| 2.2.1. | Diagonaalrehv ehk kihtide diagonaalse paigutusega rehv – õhkrehvi konstruktsioon, mille korral koordi kihid ulatuvad randini ja paiknevad vastasnurkade all, mis on turvise keskjoone suhtes oluliselt väiksemad kui 90o. |
| --- | --- |

2.2.1.

Diagonaalrehv ehk kihtide diagonaalse paigutusega rehv – õhkrehvi konstruktsioon, mille korral koordi kihid ulatuvad randini ja paiknevad vastasnurkade all, mis on turvise keskjoone suhtes oluliselt väiksemad kui 90o.

| 2.2.2. | Diagonaal-vöörehv – diagonaalrehvi konstruktsioon, kus põhimik on piiratud vööga, mis koosneb kahest või enamast kihist oluliselt mittevenivast koortmaterjalist, asetatuna vastasnurkade all, mis on lähedased põhimiku omadele. |
| --- | --- |

2.2.2.

Diagonaal-vöörehv – diagonaalrehvi konstruktsioon, kus põhimik on piiratud vööga, mis koosneb kahest või enamast kihist oluliselt mittevenivast koortmaterjalist, asetatuna vastasnurkade all, mis on lähedased põhimiku omadele.

| 2.2.3. | Radiaalrehv – rehvi konstruktsioon, kus koordi kihid ulatuvad rantideni ja on asetatud sisuliselt 90o all turvise keskjoone suhtes ning põhimik on stabiliseeritud põhimõtteliselt mitteveniva ringvööga. |
| --- | --- |

2.2.3.

Radiaalrehv – rehvi konstruktsioon, kus koordi kihid ulatuvad rantideni ja on asetatud sisuliselt 90o all turvise keskjoone suhtes ning põhimik on stabiliseeritud põhimõtteliselt mitteveniva ringvööga.

| 2.3. | Kasutusliik |
| --- | --- |

2.3.

Kasutusliik

| 2.3.1. | Tavaline rehv – tavaliseks maanteekasutuseks ettenähtud rehv. |
| --- | --- |

2.3.1.

Tavaline rehv – tavaliseks maanteekasutuseks ettenähtud rehv.

| 2.3.2. | Talverehv – rehv, mille turvisemustri ja konstruktsiooni eesmärk on eelkõige kindlustada tavalisest rehvist paremad sõiduomadused poris ja värskes või sulavas lumes. Lumerehvi turvisemuster koosneb üldiselt soontest (ribidest) ja/või jäikadest plokkelementidest, mis on suuremate vahedega kui tavalisel rehvil. |
| --- | --- |

2.3.2.

Talverehv – rehv, mille turvisemustri ja konstruktsiooni eesmärk on eelkõige kindlustada tavalisest rehvist paremad sõiduomadused poris ja värskes või sulavas lumes. Lumerehvi turvisemuster koosneb üldiselt soontest (ribidest) ja/või jäikadest plokkelementidest, mis on suuremate vahedega kui tavalisel rehvil.

| 2.3.3. | Varurehv ajutiseks kasutamiseks – rehv, mis erineb mis tahes sõidukile normaalsetes sõiduoludes paigaldamiseks mõeldud rehvist ja on mõeldud ainult ajutiseks kasutamiseks piiratud sõidutingimustes. |
| --- | --- |

2.3.3.

Varurehv ajutiseks kasutamiseks – rehv, mis erineb mis tahes sõidukile normaalsetes sõiduoludes paigaldamiseks mõeldud rehvist ja on mõeldud ainult ajutiseks kasutamiseks piiratud sõidutingimustes.

| 2.3.4. | T-tüüpi varurehv ajutiseks kasutamiseks – ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurehvi tüüp, mis on ette nähtud kasutamiseks standard- või tugevdatud rehvist kõrgema rehvirõhuga. |
| --- | --- |

2.3.4.

T-tüüpi varurehv ajutiseks kasutamiseks – ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurehvi tüüp, mis on ette nähtud kasutamiseks standard- või tugevdatud rehvist kõrgema rehvirõhuga.

| 2.4. | Rant – rehvi osa, mis oma kuju ja konstruktsiooni tõttu sobib veljega ja hoiab rehvi selle peal. |
| --- | --- |

2.4.

Rant – rehvi osa, mis oma kuju ja konstruktsiooni tõttu sobib veljega ja hoiab rehvi selle peal.

| 2.5. | Koort – kiud, mis moodustavad õhkrehvi kihtide kanga. |
| --- | --- |

2.5.

Koort – kiud, mis moodustavad õhkrehvi kihtide kanga.

| 2.6. | Kiht – kummiga kaetud paralleelsed koordi kihid. |
| --- | --- |

2.6.

Kiht – kummiga kaetud paralleelsed koordi kihid.

| 2.7. | Vöö – radiaalrehvi või diagonaal-vöörehvi puhul materjali(de) kiht (kihid) turvise all, mis on sisuliselt asetatud turvise keskjoone suunas, piiramaks põhimiku ringsuunalist liikumist. |
| --- | --- |

2.7.

Vöö – radiaalrehvi või diagonaal-vöörehvi puhul materjali(de) kiht (kihid) turvise all, mis on sisuliselt asetatud turvise keskjoone suunas, piiramaks põhimiku ringsuunalist liikumist.

| 2.8. | Vahepadjand – diagonaalrehvile kinnitatav vahekiht põhimiku ja turvise vahel. |
| --- | --- |

2.8.

Vahepadjand – diagonaalrehvile kinnitatav vahekiht põhimiku ja turvise vahel.

| 2.9. | Kaitsepõll – materjal randi piirkonnas põhimiku kaitseks rattavelje põhjustatud hõõrdumise või abrasiooni vastu. |
| --- | --- |

2.9.

Kaitsepõll – materjal randi piirkonnas põhimiku kaitseks rattavelje põhjustatud hõõrdumise või abrasiooni vastu.

| 2.10. | Põhimik – õhkrehvi struktuuriosa, mis pole turvis ega välimised kummist küljed ning mis rõhu all kannab koormust. |
| --- | --- |

2.10.

Põhimik – õhkrehvi struktuuriosa, mis pole turvis ega välimised kummist küljed ning mis rõhu all kannab koormust.

| 2.11. | Turvis – õhkrehvi osa, mis on välja töötatud kokkupuuteks maapinnaga, kaitseb põhimikku mehaaniliste vigastuste eest ja soodustab haakumist maapinnaga. |
| --- | --- |

2.11.

Turvis – õhkrehvi osa, mis on välja töötatud kokkupuuteks maapinnaga, kaitseb põhimikku mehaaniliste vigastuste eest ja soodustab haakumist maapinnaga.

| 2.12. | Külg – õhkrehvi osa turvise ja rattaäärisega kaetud ala vahel. |
| --- | --- |

2.12.

Külg – õhkrehvi osa turvise ja rattaäärisega kaetud ala vahel.

| 2.13. | Rehvi alaosa – piirkond ristlõike maksimumlaiust tähistava joone ja piirkonna vahel, mis peab olema kaetud velje servaga. |
| --- | --- |

2.13.

Rehvi alaosa – piirkond ristlõike maksimumlaiust tähistava joone ja piirkonna vahel, mis peab olema kaetud velje servaga.

| 2.14. | Turvise soon – ruum turvisemustri ribide või plokkide vahel. |
| --- | --- |

2.14.

Turvise soon – ruum turvisemustri ribide või plokkide vahel.

| 2.15. | Peasooned – laiad sooned turvisepinna keskosas, mis katavad umbes kolme neljandikku turvise laiusest. |
| --- | --- |

2.15.

Peasooned – laiad sooned turvisepinna keskosas, mis katavad umbes kolme neljandikku turvise laiusest.

| 2.16. | Ristlõike laius – joonkaugus rõhu all oleva, kindlaksmääratud mõõteveljele kinnitatud õhkrehvi külgede välispindade vahel, välja arvatud tähistusest (märgistusest), kaunistustest ja kaitsevöödest või -ribidest tingitud kõrgendused. |
| --- | --- |

2.16.

Ristlõike laius – joonkaugus rõhu all oleva, kindlaksmääratud mõõteveljele kinnitatud õhkrehvi külgede välispindade vahel, välja arvatud tähistusest (märgistusest), kaunistustest ja kaitsevöödest või -ribidest tingitud kõrgendused.

| 2.17. | Üldlaius – joonkaugus rõhu all oleva, kindlaksmääratud mõõteveljele kinnitatud õhkrehvi külgede välispindade vahel, kaasa arvatud tähistusest (märgistusest), kaunistustest ja kaitsevöödest või -ribidest tingitud kõrgendused. |
| --- | --- |

2.17.

Üldlaius – joonkaugus rõhu all oleva, kindlaksmääratud mõõteveljele kinnitatud õhkrehvi külgede välispindade vahel, kaasa arvatud tähistusest (märgistusest), kaunistustest ja kaitsevöödest või -ribidest tingitud kõrgendused.

| 2.18. | Ristlõike kõrgus – vahemaa, mis on võrdne poolega rehvi välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõdu vahest. |
| --- | --- |

2.18.

Ristlõike kõrgus – vahemaa, mis on võrdne poolega rehvi välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõdu vahest.

| 2.19. | Nominaalne ristlõikesuhe – sajakordne arv, mis on saadud ristlõike nimikõrgust väljendava arvu jagamisel ristlõike nimilaiust väljendava arvuga, kui mõlemad arvud on väljendatud samades ühikutes. |
| --- | --- |

2.19.

Nominaalne ristlõikesuhe – sajakordne arv, mis on saadud ristlõike nimikõrgust väljendava arvu jagamisel ristlõike nimilaiust väljendava arvuga, kui mõlemad arvud on väljendatud samades ühikutes.

| 2.20. | Välisläbimõõt – rõhu all oleva vasttaastatud rehvi üldläbimõõt. |
| --- | --- |

2.20.

Välisläbimõõt – rõhu all oleva vasttaastatud rehvi üldläbimõõt.

| 2.21. | Rehvimõõdu tähistus – tähistus, mis kajastab järgmist: |
| --- | --- |

2.21.

Rehvimõõdu tähistus – tähistus, mis kajastab järgmist:

| 2.21.1. | ristlõike nimilaiust. See laius peab olema väljendatud millimeetrites, välja arvatud rehvide korral, mille mõõdu tähistus on näidatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelite esimeses veerus; |
| --- | --- |

2.21.1.

ristlõike nimilaiust. See laius peab olema väljendatud millimeetrites, välja arvatud rehvide korral, mille mõõdu tähistus on näidatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelite esimeses veerus;

| 2.21.2. | nominaalset ristlõikesuhet, välja arvatud rehvide puhul, mille mõõdu tähistus on esitatud käesoleva eeskirja 5. lisas olevate tabelite esimeses veerus; |
| --- | --- |

2.21.2.

nominaalset ristlõikesuhet, välja arvatud rehvide puhul, mille mõõdu tähistus on esitatud käesoleva eeskirja 5. lisas olevate tabelite esimeses veerus;

| 2.21.3. | kokkuleppelist arvu “d” (sümbolit “d”), mis tähistab velje nimiläbimõõtu ja mis vastab velje läbimõõdule, väljendatuna kas koodiga (arvud alla 100) või millimeetrites (arvud üle 100). Tähistuses võib kasutada mõlemale mõõtesüsteemile vastavaid arve. |
| --- | --- |

2.21.3.

kokkuleppelist arvu “d” (sümbolit “d”), mis tähistab velje nimiläbimõõtu ja mis vastab velje läbimõõdule, väljendatuna kas koodiga (arvud alla 100) või millimeetrites (arvud üle 100). Tähistuses võib kasutada mõlemale mõõtesüsteemile vastavaid arve.

| 2.21.3.1. | Järgnevalt on esitatud millimeetrites väljendatud sümboli “d” väärtused.






  Velje nimiläbimõõdu kood “d” | Sümboli “d” väärtus millimeetrites |
| --- | --- | --- |
| 8
  9
  10
  11
  12
  13
  14 | 203
  229
  254
  279
  305
  330
  356 |
| 15
  16
  17
  18
  19 | 381
  406
  432
  457
  483 |
| 20
  21 | 508
  533 |

2.21.3.1.

Järgnevalt on esitatud millimeetrites väljendatud sümboli “d” väärtused.

Velje nimiläbimõõdu kood “d”

Sümboli “d” väärtus millimeetrites

8

9

10

11

12

13

14

203

229

254

279

305

330

356

15

16

17

18

19

381

406

432

457

483

20

21

508

533

| 2.22. | Velje nimiläbimõõt (d) – sellise velje läbimõõt, millele paigaldamiseks rehv on mõeldud. |
| --- | --- |

2.22.

Velje nimiläbimõõt (d) – sellise velje läbimõõt, millele paigaldamiseks rehv on mõeldud.

| 2.23. | Velg – tugi rehvist ja lohvist koosnevale komplektile või lohvita rehvile, millele toetuvad rehvi randid. |
| --- | --- |

2.23.

Velg – tugi rehvist ja lohvist koosnevale komplektile või lohvita rehvile, millele toetuvad rehvi randid.

| 2.24. | Mõõtevelg – velg, mis on mis tahes ühes või mitmes rahvusvahelises rehvistandardis teatava rehvimõõdu tähistuse puhul määratletud kui “mõõtevelje laius” või “velje teoreetiline laius”. |
| --- | --- |

2.24.

Mõõtevelg – velg, mis on mis tahes ühes või mitmes rahvusvahelises rehvistandardis teatava rehvimõõdu tähistuse puhul määratletud kui “mõõtevelje laius” või “velje teoreetiline laius”.

| 2.25. | Katsevelg – velg, mis on ühes rahvusvahelistest rehvistandarditest kindlaks määratud kui kõnealuse rehvimõõdu tähistuse ja rehvitüübi jaoks tunnustatud või soovituslik või lubatud velg. |
| --- | --- |

2.25.

Katsevelg – velg, mis on ühes rahvusvahelistest rehvistandarditest kindlaks määratud kui kõnealuse rehvimõõdu tähistuse ja rehvitüübi jaoks tunnustatud või soovituslik või lubatud velg.

| 2.26. | Rahvusvaheline rehvistandard – üks järgmistest normdokumentidest:






  a) | The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (1)
   (2) : “Standards Manual”; |
| --- | --- | --- |

2.26.

Rahvusvaheline rehvistandard – üks järgmistest normdokumentidest:

a)

The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (1)
   (2) : “Standards Manual”;

| b) | The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (2): “Engineering Design Information – obsolete data”; |
| --- | --- |

b)

The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (2): “Engineering Design Information – obsolete data”;

| c) | The Tire and Rim Association Inc. (TRA) (3) : “Year Book”; |
| --- | --- |

c)

The Tire and Rim Association Inc. (TRA) (3) : “Year Book”;

| d) | The Japan Automobile Tire Manufacturers Association (JATMA) (4): “Year Book”; |
| --- | --- |

d)

The Japan Automobile Tire Manufacturers Association (JATMA) (4): “Year Book”;

| e) | The Tyre and Rim Association of Australia (TRAA) (5) : “Standards Manual”; |
| --- | --- |

e)

The Tyre and Rim Association of Australia (TRAA) (5) : “Standards Manual”;

| f) | Associação Latino Americana de Pneus e Aros (ALAPA) (6): “Manual de Normas Técnicas”; |
| --- | --- |

f)

Associação Latino Americana de Pneus e Aros (ALAPA) (6): “Manual de Normas Técnicas”;

| g) | The Scandinavian Tyre and Rim Organisation (STRO) (7): “Data Book”. |
| --- | --- |

g)

The Scandinavian Tyre and Rim Organisation (STRO) (7): “Data Book”.

| 2.27. | Murenemine – kummitükkide eraldumine turvisest. |
| --- | --- |

2.27.

Murenemine – kummitükkide eraldumine turvisest.

| 2.28. | Koordi eraldumine – koortkanga eraldumine kummikatte küljest. |
| --- | --- |

2.28.

Koordi eraldumine – koortkanga eraldumine kummikatte küljest.

| 2.29. | Kihi eraldumine – naaberkihtide eraldumine. |
| --- | --- |

2.29.

Kihi eraldumine – naaberkihtide eraldumine.

| 2.30. | Turvise eraldumine – turvise eemaldumine põhimikust. |
| --- | --- |

2.30.

Turvise eraldumine – turvise eemaldumine põhimikust.

| 2.31. | Turvise kulumismärgid – eenduvad kujutised turvise soontes, mis on mõeldud turvise kulumisastme visuaalseks näitamiseks. |
| --- | --- |

2.31.

Turvise kulumismärgid – eenduvad kujutised turvise soontes, mis on mõeldud turvise kulumisastme visuaalseks näitamiseks.

| 2.32. | Ekspluatatsioonikirjeldus – rehvi koormusindeksi ja kiiruskategooria erikombinatsioon. |
| --- | --- |

2.32.

Ekspluatatsioonikirjeldus – rehvi koormusindeksi ja kiiruskategooria erikombinatsioon.

| 2.33. | Koormusindeks – arvkood, mis näitab suurimat koormust, mida rehv võib kanda.
  Koormusindeksid ja neile vastavad koormused on esitatud käesoleva eeskirja 4. lisas. |
| --- | --- |

2.33.

Koormusindeks – arvkood, mis näitab suurimat koormust, mida rehv võib kanda.

Koormusindeksid ja neile vastavad koormused on esitatud käesoleva eeskirja 4. lisas.

| 2.34. | Kiiruskategooria on |
| --- | --- |

2.34.

Kiiruskategooria on

| 2.34.1. | tähtkood, mis näitab kiirust, millel rehv suudab kanda koormusindeksile vastavat koormust. Rehvistandardeid on võimalik saada järgmistelt aadressidelt: |
| --- | --- |

2.34.1.

tähtkood, mis näitab kiirust, millel rehv suudab kanda koormusindeksile vastavat koormust. Rehvistandardeid on võimalik saada järgmistelt aadressidelt:

| 2.34.2. | Kiiruskategooriad ja neile vastavad kiirused on esitatud järgmises tabelis:






  Kiiruskategooria | Vastav kiirus (km/h) |
| --- | --- | --- |
| L
  M
  N
  P
  Q
  R
  S
  T
  U
  H
  V
  W
  Y | 120
  130
  140
  150
  160
  170
  180
  190
  200
  210
  240
  270
  300 |

2.34.2.

Kiiruskategooriad ja neile vastavad kiirused on esitatud järgmises tabelis:

Kiiruskategooria

Vastav kiirus (km/h)

L

M

N

P

Q

R

S

T

U

H

V

W

Y

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

240

270

300

| 2.35. | Maksimaalne kandevõime – suurim mass, mida rehv arvestuslikult võib kanda. |
| --- | --- |

2.35.

Maksimaalne kandevõime – suurim mass, mida rehv arvestuslikult võib kanda.

| 2.35.1. | Kiiruste puhul, mis ei ületa 210 km/h, ei või maksimaalne kandevõime ületada väärtust, mis vastab rehvi koormusindeksile. |
| --- | --- |

2.35.1.

Kiiruste puhul, mis ei ületa 210 km/h, ei või maksimaalne kandevõime ületada väärtust, mis vastab rehvi koormusindeksile.

| 2.35.2. | Kiiruste puhul, mis on suuremad kui 210 km/h, kuid ei ületa 300 km/h, ei või maksimaalne kandevõime ületada järgnevas tabelis esitatud protsenti rehvi koormusindeksist, kusjuures võetakse arvesse selle sõiduki maksimaalset kiirust, millele rehv paigaldatakse.







  Rehvi kiiruskategooria | Maksimumkiirus – km/h | Maksimaalne kandevõime – % |
| --- | --- | --- | --- |
| V | 210
  215
  220
  225
  230
  235
  240 | 100,0
  98,5
  97,0
  95,5
  94,0
  92,5
  91,0 |
| W | 240
  250
  260
  270 | 100
  95
  90
  85 |
| Y | 270
  280
  290
  300 | 100
  95
  90
  85 |

2.35.2.

Kiiruste puhul, mis on suuremad kui 210 km/h, kuid ei ületa 300 km/h, ei või maksimaalne kandevõime ületada järgnevas tabelis esitatud protsenti rehvi koormusindeksist, kusjuures võetakse arvesse selle sõiduki maksimaalset kiirust, millele rehv paigaldatakse.

Rehvi kiiruskategooria

Maksimumkiirus – km/h

Maksimaalne kandevõime – %

V

210

215

220

225

230

235

240

100,0

98,5

97,0

95,5

94,0

92,5

91,0

W

240

250

260

270

100

95

90

85

Y

270

280

290

300

100

95

90

85

Vahepealsetele maksimumkiirustele on lubatud maksimaalse kandevõime lineaarne interpoleerimine.

| 2.36. | Taastamisega tegelev tootmisüksus – töökoda või töökodade rühm, kus toodetakse taastatud rehve. |
| --- | --- |

2.36.

Taastamisega tegelev tootmisüksus – töökoda või töökodade rühm, kus toodetakse taastatud rehve.

| 2.37. | Taastamine – üldmõiste kasutatud rehvi parandamise kohta kulunud turvise asendamise abil uue materjaliga. Selle protsessi juurde võib kuuluda ka rehvi väliskülje pinna taastamine. Taastamisel kasutatakse järgmisi tootmismenetlusi: |
| --- | --- |

2.37.

Taastamine – üldmõiste kasutatud rehvi parandamise kohta kulunud turvise asendamise abil uue materjaliga. Selle protsessi juurde võib kuuluda ka rehvi väliskülje pinna taastamine. Taastamisel kasutatakse järgmisi tootmismenetlusi:

| 2.37.1. | turvise taastamine – turvise asendamine; |
| --- | --- |

2.37.1.

turvise taastamine – turvise asendamine;

| 2.37.2. | taastamine külgede ülekatmisega – turvise asendamine, kusjuures uus materjal katab ka osa küljest; |
| --- | --- |

2.37.2.

taastamine külgede ülekatmisega – turvise asendamine, kusjuures uus materjal katab ka osa küljest;

| 2.37.3. | täielik taastamine – turvise asendamine ja külje uuendamine koos rehvi alaosaga tervikuna või osaliselt. |
| --- | --- |

2.37.3.

täielik taastamine – turvise asendamine ja külje uuendamine koos rehvi alaosaga tervikuna või osaliselt.

| 2.38. | Mantel – kulunud rehv, mis koosneb põhimikust ja allesjäänud turvisest ning küljematerjalist. |
| --- | --- |

2.38.

Mantel – kulunud rehv, mis koosneb põhimikust ja allesjäänud turvisest ning küljematerjalist.

| 2.39. | Koorimine – pinna ettevalmistamine uue turvisematerjali lisamiseks vana materjali mantlilt eemaldamise teel. |
| --- | --- |

2.39.

Koorimine – pinna ettevalmistamine uue turvisematerjali lisamiseks vana materjali mantlilt eemaldamise teel.

| 2.40. | Rehvi parandamine – kahjustatud mantli parandamine kindlaksmääratud piirides. |
| --- | --- |

2.40.

Rehvi parandamine – kahjustatud mantli parandamine kindlaksmääratud piirides.

| 2.41. | Turvisematerjal – kulunud turvise asendamiseks sobilik materjal, milleks võib olla näiteks järgmine: |
| --- | --- |

2.41.

Turvisematerjal – kulunud turvise asendamiseks sobilik materjal, milleks võib olla näiteks järgmine:

| 2.41.1. | rehvitaastusprofiil – kindla pikkusega valmislõigatud materjaliribad, mida pressitakse vajaliku ristlõikeprofiili saavutamiseks ja mis seejärel paigaldatakse ettevalmistatud mantlile ilma kuumutamata. Uus materjal tuleb vulkaniseerida; |
| --- | --- |

2.41.1.

rehvitaastusprofiil – kindla pikkusega valmislõigatud materjaliribad, mida pressitakse vajaliku ristlõikeprofiili saavutamiseks ja mis seejärel paigaldatakse ettevalmistatud mantlile ilma kuumutamata. Uus materjal tuleb vulkaniseerida;

| 2.41.2. | parandusriba – turvisematerjali riba, mida pressitakse ja mähitakse vahetult selleks ette valmistatud mantlile kuni vajaliku ristlõikejoone moodustumiseni. Uus materjal tuleb vulkaniseerida; |
| --- | --- |

2.41.2.

parandusriba – turvisematerjali riba, mida pressitakse ja mähitakse vahetult selleks ette valmistatud mantlile kuni vajaliku ristlõikejoone moodustumiseni. Uus materjal tuleb vulkaniseerida;

| 2.41.3. | vahetult pressitav materjal – turvisematerjal, mida pressitakse vajaliku ristlõikeprofiili saamiseks, kusjuures saadud vormitud materjal pressitakse vahetult selleks ette valmistatud mantlile. Uus materjal tuleb vulkaniseerida; |
| --- | --- |

2.41.3.

vahetult pressitav materjal – turvisematerjal, mida pressitakse vajaliku ristlõikeprofiili saamiseks, kusjuures saadud vormitud materjal pressitakse vahetult selleks ette valmistatud mantlile. Uus materjal tuleb vulkaniseerida;

| 2.41.4. | eelnevalt vulkaniseeritud materjal – eelnevalt vormitud ja vulkaniseeritud turvis, mis paigaldatakse vahetult selleks ette valmistatud mantlile. Uus materjal tuleb mantliga siduda. |
| --- | --- |

2.41.4.

eelnevalt vulkaniseeritud materjal – eelnevalt vormitud ja vulkaniseeritud turvis, mis paigaldatakse vahetult selleks ette valmistatud mantlile. Uus materjal tuleb mantliga siduda.

| 2.42. | Küljekate – materjal, mida kasutatakse mantli külgede katmiseks ja millele kantakse nõuetekohased tähistused. |
| --- | --- |

2.42.

Küljekate – materjal, mida kasutatakse mantli külgede katmiseks ja millele kantakse nõuetekohased tähistused.

| 2.43. | Kummipolster – materjal, mida kasutatakse uue turvise ja mantli vahelise siduva kihina ja väiksemate vigastuste parandamiseks. |
| --- | --- |

2.43.

Kummipolster – materjal, mida kasutatakse uue turvise ja mantli vahelise siduva kihina ja väiksemate vigastuste parandamiseks.

| 2.44. | Sideaine – kleepuv lahus, millega uued materjalid enne vulkaniseerimist kinnitatakse. |
| --- | --- |

2.44.

Sideaine – kleepuv lahus, millega uued materjalid enne vulkaniseerimist kinnitatakse.

| 2.45. | Vulkaniseerimine – mõiste, mida kasutatakse muutuste kirjeldamiseks uue materjali füüsikalistes omadustes, mis tavaliselt on tingitud kuumuse ja surve rakendamisest kontrollitud tingimustes kindla ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

2.45.

Vulkaniseerimine – mõiste, mida kasutatakse muutuste kirjeldamiseks uue materjali füüsikalistes omadustes, mis tavaliselt on tingitud kuumuse ja surve rakendamisest kontrollitud tingimustes kindla ajavahemiku jooksul.

| 2.46. | Radiaalviskumine – hälve rehvi raadiuses mõõdetult ümber turvisepinna välisperimeetri. |
| --- | --- |

2.46.

Radiaalviskumine – hälve rehvi raadiuses mõõdetult ümber turvisepinna välisperimeetri.

| 2.47. | Tasakaalustamatus – hälbe mõõt massi jaotumises ümber rehvi kesktelje. See on mõõdetav “staatilise” ja “dünaamilise” tasakaalustamatusena. |
| --- | --- |

2.47.

Tasakaalustamatus – hälbe mõõt massi jaotumises ümber rehvi kesktelje. See on mõõdetav “staatilise” ja “dünaamilise” tasakaalustamatusena.

3.   MÄRGISED

| 3.1. | Käesoleva eeskirja 3. lisas on esitatud näide taastatud rehvi märgiste paigutamise kohta. |
| --- | --- |

3.1.

Käesoleva eeskirja 3. lisas on esitatud näide taastatud rehvi märgiste paigutamise kohta.

| 3.2. | Sümmeetriliste taastatud rehvide mõlemal küljel ja asümmeetriliste rehvide vähemalt välisküljel peavad olema järgmised andmed: |
| --- | --- |

3.2.

Sümmeetriliste taastatud rehvide mõlemal küljel ja asümmeetriliste rehvide vähemalt välisküljel peavad olema järgmised andmed:

| 3.2.1. | kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

3.2.1.

kaubanimi või kaubamärk;

| 3.2.2. | rehvimõõdu tähistus, nagu on määratletud punktis 2.21; |
| --- | --- |

3.2.2.

rehvimõõdu tähistus, nagu on määratletud punktis 2.21;

| 3.2.3. | konstruktsiooni tähis järgmiselt: |
| --- | --- |

3.2.3.

konstruktsiooni tähis järgmiselt:

| 3.2.3.1. | diagonaalrehvidel – ilma tähiseta või velje läbimõõdumärgise ette paigutatud D-täht; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

diagonaalrehvidel – ilma tähiseta või velje läbimõõdumärgise ette paigutatud D-täht;

| 3.2.3.2. | radiaalrehvidel – velje läbimõõdumärgise ette paigutatud R-täht ja lisavõimalusena sõna “RADIAL”; |
| --- | --- |

3.2.3.2.

radiaalrehvidel – velje läbimõõdumärgise ette paigutatud R-täht ja lisavõimalusena sõna “RADIAL”;

| 3.2.3.3. | diagonaal-vöörehvidel – velje läbimõõdumärgise ette paigutatud B-täht ja lisaks sõnad “BIAS-BELTED”; |
| --- | --- |

3.2.3.3.

diagonaal-vöörehvidel – velje läbimõõdumärgise ette paigutatud B-täht ja lisaks sõnad “BIAS-BELTED”;

| 3.2.4. | ekspluatatsioonikirjeldus, mis sisaldab järgmist: |
| --- | --- |

3.2.4.

ekspluatatsioonikirjeldus, mis sisaldab järgmist:

| 3.2.4.1. | rehvi nominaalse kandevõime tähist punktis 2.33 määratletud koormusindeksi kujul; |
| --- | --- |

3.2.4.1.

rehvi nominaalse kandevõime tähist punktis 2.33 määratletud koormusindeksi kujul;

| 3.2.4.2. | rehvi nominaalse kiiruse tähist punktis 2.34 määratletud sümboli kujul; |
| --- | --- |

3.2.4.2.

rehvi nominaalse kiiruse tähist punktis 2.34 määratletud sümboli kujul;

| 3.2.5. | sõna “TUBELESS”, kui rehv on mõeldud kasutamiseks ilma lohvita; |
| --- | --- |

3.2.5.

sõna “TUBELESS”, kui rehv on mõeldud kasutamiseks ilma lohvita;

| 3.2.6. | talverehvi korral märget M+S, MS, M.S. või M&S; |
| --- | --- |

3.2.6.

talverehvi korral märget M+S, MS, M.S. või M&S;

| 3.2.7. | taastamise aega järgmisel kujul: |
| --- | --- |

3.2.7.

taastamise aega järgmisel kujul:

| 3.2.7.1. | kuni 31. detsembrini 1999 kas punktis 3.2.7.2 määratletud kujul või kolmest numbrist koosneva rühmana, kusjuures kaks esimest numbrit näitavad valmistamise nädalat ja viimane valmistamise aastat aastakümnes. Taastamisaja kood võib hõlmata tootmise ajavahemikku, mis hõlmab koodis näidatud nädalat ja veel kuni kolme sellele järgnevat nädalat. Näiteks märgis “253” võib tähistada rehvi, mis taastati 1993. aasta 25., 26., 27. või 28. nädalal.
  Taastamisaja kood võib olla märgitud ainult rehvi ühele küljele; |
| --- | --- |

3.2.7.1.

kuni 31. detsembrini 1999 kas punktis 3.2.7.2 määratletud kujul või kolmest numbrist koosneva rühmana, kusjuures kaks esimest numbrit näitavad valmistamise nädalat ja viimane valmistamise aastat aastakümnes. Taastamisaja kood võib hõlmata tootmise ajavahemikku, mis hõlmab koodis näidatud nädalat ja veel kuni kolme sellele järgnevat nädalat. Näiteks märgis “253” võib tähistada rehvi, mis taastati 1993. aasta 25., 26., 27. või 28. nädalal.

Taastamisaja kood võib olla märgitud ainult rehvi ühele küljele;

| 3.2.7.2. | alates 1. jaanuarist 2000 neljast numbrist koosneva rühmana, kusjuures kaks esimest näitavad rehvi taastamise nädalat ja kaks viimast näitavad aastat. Taastamisaja kood võib hõlmata valmistamise ajavahemikku, mis hõlmab koodis näidatud nädalat ja veel kuni kolme sellele järgnevat nädalat. Näiteks märgis “2503” võib tähistada rehvi, mis taastati 2003. aasta 25., 26., 27. või 28. nädalal.
  Taastamisaja kood võib olla märgitud ainult rehvi ühele küljele; |
| --- | --- |

3.2.7.2.

alates 1. jaanuarist 2000 neljast numbrist koosneva rühmana, kusjuures kaks esimest näitavad rehvi taastamise nädalat ja kaks viimast näitavad aastat. Taastamisaja kood võib hõlmata valmistamise ajavahemikku, mis hõlmab koodis näidatud nädalat ja veel kuni kolme sellele järgnevat nädalat. Näiteks märgis “2503” võib tähistada rehvi, mis taastati 2003. aasta 25., 26., 27. või 28. nädalal.

Taastamisaja kood võib olla märgitud ainult rehvi ühele küljele;

| 3.2.8. | sõna “RETREAD” või “REMOULD” (pärast 1. jaanuari 1999 kasutatakse ainult sõna “RETREAD”). Taastaja soovil võib sama termini lisada ka teistes keeltes. |
| --- | --- |

3.2.8.

sõna “RETREAD” või “REMOULD” (pärast 1. jaanuari 1999 kasutatakse ainult sõna “RETREAD”). Taastaja soovil võib sama termini lisada ka teistes keeltes.

| 3.3. | Enne tüübikinnituse taotlemist peab rehvide pinnal olema piisavalt vaba ruumi, et paigutada tüübikinnitusmärk sel viisil, nagu on kirjeldatud punktis 5.8 ja näidatud käesoleva eeskirja 2. lisas. |
| --- | --- |

3.3.

Enne tüübikinnituse taotlemist peab rehvide pinnal olema piisavalt vaba ruumi, et paigutada tüübikinnitusmärk sel viisil, nagu on kirjeldatud punktis 5.8 ja näidatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

| 3.4. | Pärast tüübikinnituse saamist kinnitatakse punktis 5.8 kirjeldatud ja käesoleva eeskirja 2. lisas näidatud märgised punktis 3.3 osutatud vabale pinnale. Kõnesoleva märgise võib kinnitada ainult rehvi ühele küljele. |
| --- | --- |

3.4.

Pärast tüübikinnituse saamist kinnitatakse punktis 5.8 kirjeldatud ja käesoleva eeskirja 2. lisas näidatud märgised punktis 3.3 osutatud vabale pinnale. Kõnesoleva märgise võib kinnitada ainult rehvi ühele küljele.

| 3.5. | Punktis 3.2 kirjeldatud märgised ja punktides 3.4 ja 5.8 määratletud tüübikinnitusmärk peavad olema selgelt loetavad ja need pressitakse rehvi pealispinda või märgitakse püsivalt selle peale. |
| --- | --- |

3.5.

Punktis 3.2 kirjeldatud märgised ja punktides 3.4 ja 5.8 määratletud tüübikinnitusmärk peavad olema selgelt loetavad ja need pressitakse rehvi pealispinda või märgitakse püsivalt selle peale.

| 3.6. | Kui pärast rehvi taastamist on mõned esmase tootja poolt rehvi peale kantud andmetest veel loetavad, käsitatakse neid kui taastaja esitatavaid andmeid taastatud rehvi kohta. Juhul, kui algsed nõuded pärast taastamist enam ei kehti, tuleb need täielikult eemaldada. |
| --- | --- |

3.6.

Kui pärast rehvi taastamist on mõned esmase tootja poolt rehvi peale kantud andmetest veel loetavad, käsitatakse neid kui taastaja esitatavaid andmeid taastatud rehvi kohta. Juhul, kui algsed nõuded pärast taastamist enam ei kehti, tuleb need täielikult eemaldada.

| 3.7. | Algsed E- või e-tüübikinnitusmärgid ja -numbrid tuleb eemaldada. |
| --- | --- |

3.7.

Algsed E- või e-tüübikinnitusmärgid ja -numbrid tuleb eemaldada.

4.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

Järgmisi menetlusi kohaldatakse rehvide taastamisega tegelevale tootmisüksusele kinnituse andmise suhtes.

| 4.1. | Taastamisega tegeleva tootmisüksuse tüübikinnituse taotluse esitab rehvile kantava kaubanime või kaubamärgi valdaja või tema volitatud esindaja. Selles esitatakse järgmine teave: |
| --- | --- |

4.1.

Taastamisega tegeleva tootmisüksuse tüübikinnituse taotluse esitab rehvile kantava kaubanime või kaubamärgi valdaja või tema volitatud esindaja. Selles esitatakse järgmine teave:

| 4.1.1. | ülevaade taastatud rehve tootva ettevõtte ülesehitusest; |
| --- | --- |

4.1.1.

ülevaade taastatud rehve tootva ettevõtte ülesehitusest;

| 4.1.2. | lühike kirjeldus kvaliteedijuhtimissüsteemist, mis tagab tõhusa kontrolli rehvi taastamismenetluste üle, et saavutada vastavus käesoleva eeskirja nõuetega; |
| --- | --- |

4.1.2.

lühike kirjeldus kvaliteedijuhtimissüsteemist, mis tagab tõhusa kontrolli rehvi taastamismenetluste üle, et saavutada vastavus käesoleva eeskirja nõuetega;

| 4.1.3. | toodetavatele taastatud rehvidele kantavad kaubanimed või kaubamärgid; |
| --- | --- |

4.1.3.

toodetavatele taastatud rehvidele kantavad kaubanimed või kaubamärgid;

| 4.1.4. | järgmine teave taastatavate rehvide valiku kohta: |
| --- | --- |

4.1.4.

järgmine teave taastatavate rehvide valiku kohta:

| 4.1.4.1. | rehvimõõtude valik; |
| --- | --- |

4.1.4.1.

rehvimõõtude valik;

| 4.1.4.2. | rehvide konstruktsioon (diagonaalrehvid, diagonaal-vöörehvid või radiaalrehvid); |
| --- | --- |

4.1.4.2.

rehvide konstruktsioon (diagonaalrehvid, diagonaal-vöörehvid või radiaalrehvid);

| 4.1.4.3. | rehvide kasutusliik (tavaline rehv või talverehv jne); |
| --- | --- |

4.1.4.3.

rehvide kasutusliik (tavaline rehv või talverehv jne);

| 4.1.4.4. | rakendatav taastamisviis ja kasutatavate uute materjalide paigaldamise meetod, vastavalt punktides 2.37 ja 2.41 esitatud määratlustele; |
| --- | --- |

4.1.4.4.

rakendatav taastamisviis ja kasutatavate uute materjalide paigaldamise meetod, vastavalt punktides 2.37 ja 2.41 esitatud määratlustele;

| 4.1.4.5. | taastatavate rehvide maksimaalne kiiruskategooria; |
| --- | --- |

4.1.4.5.

taastatavate rehvide maksimaalne kiiruskategooria;

| 4.1.4.6. | taastatavate rehvide maksimaalne koormusindeks; |
| --- | --- |

4.1.4.6.

taastatavate rehvide maksimaalne koormusindeks;

| 4.1.4.7. | nimetatud rahvusvaheline rehvistandard, millele rehvide valik vastab. |
| --- | --- |

4.1.4.7.

nimetatud rahvusvaheline rehvistandard, millele rehvide valik vastab.

5.   TÜÜBIKINNITUS

| 5.1. | Rehvide taastamiseks on nõutav taastamisega tegeleva tootmisüksuse kinnitamine pädeva ametiasutuse poolt vastavalt käesoleva eeskirja nõuetele. Pädev ametiasutus võtab käesolevas eeskirjas kirjeldatud vajalikud meetmed, et tagada tootmisüksuses taastatud rehvide vastavus käesolevas eeskirjas sätestatud nõuetele. Taastamisega tegelev tootmisüksus on täielikult vastutav selle eest, et taastatud rehvid vastaksid käesoleva eeskirja nõuetele ja oleksid tavalistes tingimustes korralikult kasutatavad. |
| --- | --- |

5.1.

Rehvide taastamiseks on nõutav taastamisega tegeleva tootmisüksuse kinnitamine pädeva ametiasutuse poolt vastavalt käesoleva eeskirja nõuetele. Pädev ametiasutus võtab käesolevas eeskirjas kirjeldatud vajalikud meetmed, et tagada tootmisüksuses taastatud rehvide vastavus käesolevas eeskirjas sätestatud nõuetele. Taastamisega tegelev tootmisüksus on täielikult vastutav selle eest, et taastatud rehvid vastaksid käesoleva eeskirja nõuetele ja oleksid tavalistes tingimustes korralikult kasutatavad.

| 5.2. | Lisaks rehvide taastamisega tegeleva tootmisüksuse esialgse hindamise puhul tavapärastele nõuetele peab tüübikinnitusasutus veenduma, et materjali tarnijate antav dokumentatsioon menetluste, töö käigu, kasutusjuhiste ja tehniliste andmete kohta oleks esitatud rehvide taastamisega tegeleva tootmisüksuse töötajatele arusaadavas keeles. |
| --- | --- |

5.2.

Lisaks rehvide taastamisega tegeleva tootmisüksuse esialgse hindamise puhul tavapärastele nõuetele peab tüübikinnitusasutus veenduma, et materjali tarnijate antav dokumentatsioon menetluste, töö käigu, kasutusjuhiste ja tehniliste andmete kohta oleks esitatud rehvide taastamisega tegeleva tootmisüksuse töötajatele arusaadavas keeles.

| 5.3. | Tüübikinnitusasutus peab veenduma, et iga tootmisüksuse menetluste ja töö käigu kohta koostatud dokumentatsioon sisaldab nii parandamisel kasutatavate materjalide kui tööprotsesside kohta kehtestatud nõudeid rehvi kahjustuse ulatuse või rehvi põhimikku läbivate torkeavade ulatuse osas, millest alates rehvi ei loeta taastatavaks, sõltumata sellest, kas need kahjustused olid eelnevalt olemas või tekitati taastamise ettevalmistuse käigus. |
| --- | --- |

5.3.

Tüübikinnitusasutus peab veenduma, et iga tootmisüksuse menetluste ja töö käigu kohta koostatud dokumentatsioon sisaldab nii parandamisel kasutatavate materjalide kui tööprotsesside kohta kehtestatud nõudeid rehvi kahjustuse ulatuse või rehvi põhimikku läbivate torkeavade ulatuse osas, millest alates rehvi ei loeta taastatavaks, sõltumata sellest, kas need kahjustused olid eelnevalt olemas või tekitati taastamise ettevalmistuse käigus.

| 5.4. | Enne tüübikinnituse andmist peab asutus olema veendunud, et taastatud rehvid on käesoleva eeskirja nõuetega kooskõlas ja et punktides 6.7 ja 6.8 ette nähtud katsed on edukalt läbi viidud vähemalt viie, kuid mitte tingimata rohkem kui 20 taastatud rehvinäidise peal, mis esindavad taastamisega tegelevas tootmisüksuses toodetavat rehvide valikut. |
| --- | --- |

5.4.

Enne tüübikinnituse andmist peab asutus olema veendunud, et taastatud rehvid on käesoleva eeskirja nõuetega kooskõlas ja et punktides 6.7 ja 6.8 ette nähtud katsed on edukalt läbi viidud vähemalt viie, kuid mitte tingimata rohkem kui 20 taastatud rehvinäidise peal, mis esindavad taastamisega tegelevas tootmisüksuses toodetavat rehvide valikut.

| 5.5. | Iga katsete ajal protokollitud ebaõnnestumise kohta katsetatakse kaht samade tehniliste omadustega rehvinäidist.
  Kui üks neist kahest täiendavast katsest või mõlemad neist ebaõnnestuvad, testitakse kaht sama tüüpi rehvinäidist viimast korda.
  Juhul, kui viimasest näidistepaarist üks või mõlemad ebaõnnestuvad, lükatakse taastamisega tegeleva tootmisüksuse tüübikinnitustaotlus tagasi. |
| --- | --- |

5.5.

Iga katsete ajal protokollitud ebaõnnestumise kohta katsetatakse kaht samade tehniliste omadustega rehvinäidist.

Kui üks neist kahest täiendavast katsest või mõlemad neist ebaõnnestuvad, testitakse kaht sama tüüpi rehvinäidist viimast korda.

Juhul, kui viimasest näidistepaarist üks või mõlemad ebaõnnestuvad, lükatakse taastamisega tegeleva tootmisüksuse tüübikinnitustaotlus tagasi.

| 5.6. | Kui käesoleva eeskirja kõik nõuded on täidetud, antakse taastamisega tegelevale kinnitamist taotlevale tootmisüksusele kinnitus ja tüübikinnitusnumber. Selle tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit kajastavad kinnituse andmise ajaks eeskirja viimaste suuremate tehniliste muudatuste järjekorranumbrit. Tüübikinnitusnumbrile eelneb tekst “108R”, mis näitab, et kinnitus on käesoleva eeskirja kohaselt taastatud rehvi kohta. Sama asutus ei anna sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale tootmisüksusele. |
| --- | --- |

5.6.

Kui käesoleva eeskirja kõik nõuded on täidetud, antakse taastamisega tegelevale kinnitamist taotlevale tootmisüksusele kinnitus ja tüübikinnitusnumber. Selle tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit kajastavad kinnituse andmise ajaks eeskirja viimaste suuremate tehniliste muudatuste järjekorranumbrit. Tüübikinnitusnumbrile eelneb tekst “108R”, mis näitab, et kinnitus on käesoleva eeskirja kohaselt taastatud rehvi kohta. Sama asutus ei anna sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale tootmisüksusele.

| 5.7. | Teatis tüübikinnituse andmise, pikendamise, sellest keeldumise ja selle tühistamise kohta või tootmise lõpliku peatamise kohta edastatakse vastavalt käesolevale eeskirjale seda eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

5.7.

Teatis tüübikinnituse andmise, pikendamise, sellest keeldumise ja selle tühistamise kohta või tootmise lõpliku peatamise kohta edastatakse vastavalt käesolevale eeskirjale seda eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

| 5.8. | Vastavalt käesolevale eeskirjale paigaldatakse igale taastatud rehvile lisaks punktis 3.2 kirjeldatud märgistele punktis 3.3 näidatud piirkonda selgesti nähtavalt rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis sisaldab järgmist: |
| --- | --- |

5.8.

Vastavalt käesolevale eeskirjale paigaldatakse igale taastatud rehvile lisaks punktis 3.2 kirjeldatud märgistele punktis 3.3 näidatud piirkonda selgesti nähtavalt rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis sisaldab järgmist:

| 5.8.1. | ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber, (8) ja |
| --- | --- |

5.8.1.

ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber, (8) ja

| 5.8.2. | tüübikinnitusnumber punktis 5.6 kirjeldatud kujul. |
| --- | --- |

5.8.2.

tüübikinnitusnumber punktis 5.6 kirjeldatud kujul.

| 5.9. | Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi paigutuse näidis. |
| --- | --- |

5.9.

Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi paigutuse näidis.

6.   NÕUDED

| 6.1. | Rehve ei võeta taastamiseks vastu, kui neil ei ole tüübikinnitust ega E- või e-märgist, kusjuures see nõue muutub kohustuslikuks hiljemalt alates 2000. aasta 1. jaanuarist. |
| --- | --- |

6.1.

Rehve ei võeta taastamiseks vastu, kui neil ei ole tüübikinnitust ega E- või e-märgist, kusjuures see nõue muutub kohustuslikuks hiljemalt alates 2000. aasta 1. jaanuarist.

| 6.1.1. | Suure kiiruskategooriaga rehve, millel on rehvimõõdu tähistuses ainult ZR-märgistus ja millel puudub koormusvõime tähis, ei taastata. |
| --- | --- |

6.1.1.

Suure kiiruskategooriaga rehve, millel on rehvimõõdu tähistuses ainult ZR-märgistus ja millel puudub koormusvõime tähis, ei taastata.

| 6.2. | Taastamisele ei kuulu varem taastatud rehvid. |
| --- | --- |

6.2.

Taastamisele ei kuulu varem taastatud rehvid.

| 6.3. | Taastamisele ei kuulu mantel, mis on originaalrehvi tootmise aastat näitavate numbrite järgi vanem kui seitse aastat; nt rehvi, millel on taastamisaja kood “253”, on võimalik taastada kuni 2000. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

6.3.

Taastamisele ei kuulu mantel, mis on originaalrehvi tootmise aastat näitavate numbrite järgi vanem kui seitse aastat; nt rehvi, millel on taastamisaja kood “253”, on võimalik taastada kuni 2000. aasta lõpuni.

| 6.4. | Taastamiseelsed tingimused on järgmised: |
| --- | --- |

6.4.

Taastamiseelsed tingimused on järgmised:

| 6.4.1. | rehvid peavad enne ülevaatust olema puhtad ja kuivad; |
| --- | --- |

6.4.1.

rehvid peavad enne ülevaatust olema puhtad ja kuivad;

| 6.4.2. | enne koorimist uuritakse iga rehvi hoolikalt nii seest- kui väljastpoolt, et teha kindlaks selle sobivus taastamiseks; |
| --- | --- |

6.4.2.

enne koorimist uuritakse iga rehvi hoolikalt nii seest- kui väljastpoolt, et teha kindlaks selle sobivus taastamiseks;

| 6.4.3. | ülekoormusest või alarõhust tingitud nähtava kahjustusega rehve ei taastata; |
| --- | --- |

6.4.3.

ülekoormusest või alarõhust tingitud nähtava kahjustusega rehve ei taastata;

| 6.4.4. | ei taastata rehve, millel on mõni järgmistest kahjustustest: |
| --- | --- |

6.4.4.

ei taastata rehve, millel on mõni järgmistest kahjustustest:

| 6.4.4.1. | a) | põhimikuni ulatuv suur lõhe; |
| --- | --- | --- |

6.4.4.1.

a)

põhimikuni ulatuv suur lõhe;

| b) | põhimikku läbivad vigastused või mantli kahjustused kõrgemate kiiruskategooriatega rehvidel kui “H”, välja arvatud juhul, kui need mantlid tähistatakse madalamate kiiruskategooriatega; |
| --- | --- |

b)

põhimikku läbivad vigastused või mantli kahjustused kõrgemate kiiruskategooriatega rehvidel kui “H”, välja arvatud juhul, kui need mantlid tähistatakse madalamate kiiruskategooriatega;

| c) | varasemate kahjustuste parandused, mis ulatuvad üle kindlaksmääratud vigastuspiiride – vt punkt 5.3; |
| --- | --- |

c)

varasemate kahjustuste parandused, mis ulatuvad üle kindlaksmääratud vigastuspiiride – vt punkt 5.3;

| d) | põhimiku purunemine; |
| --- | --- |

d)

põhimiku purunemine;

| e) | oluline õlikahjustus või keemiline kahjustus; |
| --- | --- |

e)

oluline õlikahjustus või keemiline kahjustus;

| f) | mitmed lähestikku paiknevad vigastused; |
| --- | --- |

f)

mitmed lähestikku paiknevad vigastused;

| g) | vigastatud või purunenud rant; |
| --- | --- |

g)

vigastatud või purunenud rant;

| h) | parandamatult rikutud või kahjustatud sisevooder; |
| --- | --- |

h)

parandamatult rikutud või kahjustatud sisevooder;

| i) | randivigastus, välja arvatud väiksem “kummikahjustus”; |
| --- | --- |

i)

randivigastus, välja arvatud väiksem “kummikahjustus”;

| j) | turvise või külje kulumisest tingitud koortniitide paljandumine; |
| --- | --- |

j)

turvise või külje kulumisest tingitud koortniitide paljandumine;

| k) | parandamatu turvise- või küljematerjali eraldumine põhimiku küljest; |
| --- | --- |

k)

parandamatu turvise- või küljematerjali eraldumine põhimiku küljest;

| l) | konstruktsiooni kahjustus külje piirkonnas. |
| --- | --- |

l)

konstruktsiooni kahjustus külje piirkonnas.

| 6.4.5. | Taastamisele ei kuulu eraldunud vööga radiaalrehvide põhimikud, välja arvatud juhul, kui vöö serv on kergelt lahti tulnud. |
| --- | --- |

6.4.5.

Taastamisele ei kuulu eraldunud vööga radiaalrehvide põhimikud, välja arvatud juhul, kui vöö serv on kergelt lahti tulnud.

| 6.5. | Ettevalmistus |
| --- | --- |

6.5.

Ettevalmistus

| 6.5.1. | Pärast koorimist ja enne uue materjali pealekandmist vaadatakse iga rehv põhjalikult vähemalt väljastpoolt üle, et veenduda selle jätkuvas sobivuses taastamiseks. |
| --- | --- |

6.5.1.

Pärast koorimist ja enne uue materjali pealekandmist vaadatakse iga rehv põhjalikult vähemalt väljastpoolt üle, et veenduda selle jätkuvas sobivuses taastamiseks.

| 6.5.2. | Kogu pind, millele uus materjal kantakse, peab olema ette valmistatud ilma seda kuumendamata. Kooritud pinnastruktuuris ei tohi olla sügavaid puhastamisel tekkinud rebendeid ega lahtisi materjaliosakesi. |
| --- | --- |

6.5.2.

Kogu pind, millele uus materjal kantakse, peab olema ette valmistatud ilma seda kuumendamata. Kooritud pinnastruktuuris ei tohi olla sügavaid puhastamisel tekkinud rebendeid ega lahtisi materjaliosakesi.

| 6.5.3. | Eelnevalt vulkaniseeritud materjali kasutamise korral peavad ettevalmistatud pinna piirjooned vastama materjali tootja nõuetele. |
| --- | --- |

6.5.3.

Eelnevalt vulkaniseeritud materjali kasutamise korral peavad ettevalmistatud pinna piirjooned vastama materjali tootja nõuetele.

| 6.5.4. | Lahtised koortniitide otsad ei ole lubatud. |
| --- | --- |

6.5.4.

Lahtised koortniitide otsad ei ole lubatud.

| 6.5.5. | Mantli koortniite ei tohi ettevalmistuse käigus vigastada. |
| --- | --- |

6.5.5.

Mantli koortniite ei tohi ettevalmistuse käigus vigastada.

| 6.5.6. | Lihvimise käigus tekkivad radiaalrehvide vöökahjustused on lubatavad ainult pinnakihi üksikutes piirkondades. |
| --- | --- |

6.5.6.

Lihvimise käigus tekkivad radiaalrehvide vöökahjustused on lubatavad ainult pinnakihi üksikutes piirkondades.

| 6.5.7. | Koorimise käigus diagonaalrehvidel tekkivate kahjustuste puhul tuleb arvestada järgmist: |
| --- | --- |

6.5.7.

Koorimise käigus diagonaalrehvidel tekkivate kahjustuste puhul tuleb arvestada järgmist:

| 6.5.7.1. | kahekihilise rehvikonstruktsiooni korral ei tohi põhimikul olla ühtegi vigastust peale väiksemate piiratud ulatusega koorimiskahjustuse põhimiku liitekohas; |
| --- | --- |

6.5.7.1.

kahekihilise rehvikonstruktsiooni korral ei tohi põhimikul olla ühtegi vigastust peale väiksemate piiratud ulatusega koorimiskahjustuse põhimiku liitekohas;

| 6.5.7.2. | lohvita rehvitüübi kahekihilise vahepadjandiga konstruktsiooni korral ei tohi põhimikul ja vahepadjandil olla ühtegi kahjustust; |
| --- | --- |

6.5.7.2.

lohvita rehvitüübi kahekihilise vahepadjandiga konstruktsiooni korral ei tohi põhimikul ja vahepadjandil olla ühtegi kahjustust;

| 6.5.7.3. | lohviga rehvitüübi kahekihilise vahepadjandiga konstruktsiooni korral on vahepadjandi piiratud ulatusega kahjustus lubatav; |
| --- | --- |

6.5.7.3.

lohviga rehvitüübi kahekihilise vahepadjandiga konstruktsiooni korral on vahepadjandi piiratud ulatusega kahjustus lubatav;

| 6.5.7.4. | lohvita rehvitüübi nelja või enama kihiga konstruktsiooni korral ei tohi põhimikul ja vahepadjandil olla ühtegi kahjustust; |
| --- | --- |

6.5.7.4.

lohvita rehvitüübi nelja või enama kihiga konstruktsiooni korral ei tohi põhimikul ja vahepadjandil olla ühtegi kahjustust;

| 6.5.7.5. | lohviga rehvitüübi nelja- või enama kihiga konstruktsiooni korral peab kahjustus piirduma ainult kõige välimise kihi kõrgemaleulatuva osaga. |
| --- | --- |

6.5.7.5.

lohviga rehvitüübi nelja- või enama kihiga konstruktsiooni korral peab kahjustus piirduma ainult kõige välimise kihi kõrgemaleulatuva osaga.

| 6.5.8. | Paljastunud metallosad parandab materjali tootja nii ruttu kui võimalik selleks ette nähtud sobiva materjaliga. |
| --- | --- |

6.5.8.

Paljastunud metallosad parandab materjali tootja nii ruttu kui võimalik selleks ette nähtud sobiva materjaliga.

| 6.6. | Taastamine |
| --- | --- |

6.6.

Taastamine

| 6.6.1. | Taastaja peab veenduma, et parandamisel kasutatavate materjalide, kaasa arvatud rehvipaikade tootja või tarnija vastutaks järgmise eest:






  a) | kasutamise ja ladustamise meetod(id) oleks(id) taastaja soovil esitatud selle riigi riigikeeles, kus materjale kasutama hakatakse; |
| --- | --- | --- |

6.6.1.

Taastaja peab veenduma, et parandamisel kasutatavate materjalide, kaasa arvatud rehvipaikade tootja või tarnija vastutaks järgmise eest:

a)

kasutamise ja ladustamise meetod(id) oleks(id) taastaja soovil esitatud selle riigi riigikeeles, kus materjale kasutama hakatakse;

| b) | kahjustuse ulatuse kirjeldus, mille parandamiseks materjalid on tehtud, oleks taastaja soovil esitatud selle riigi riigikeeles, kus materjale kasutama hakatakse; |
| --- | --- |

b)

kahjustuse ulatuse kirjeldus, mille parandamiseks materjalid on tehtud, oleks taastaja soovil esitatud selle riigi riigikeeles, kus materjale kasutama hakatakse;

| c) | põhimiku parandamisel oleks rehvidele mõeldud tugevdatud paikade korrektse pealekandmise korral tagatud nende sobivus selleks eesmärgiks; |
| --- | --- |

c)

põhimiku parandamisel oleks rehvidele mõeldud tugevdatud paikade korrektse pealekandmise korral tagatud nende sobivus selleks eesmärgiks;

| d) | oleks tagatud paikade vastupidavus rehvi tootja poolt ette nähtud maksimaalse rehvirõhu kahekordsele väärtusele; |
| --- | --- |

d)

oleks tagatud paikade vastupidavus rehvi tootja poolt ette nähtud maksimaalse rehvirõhu kahekordsele väärtusele;

| e) | oleks tagatud mis tahes muu parandamisel kasutatava materjali vastavus selle kasutamiseks ette nähtud eesmärgile. |
| --- | --- |

e)

oleks tagatud mis tahes muu parandamisel kasutatava materjali vastavus selle kasutamiseks ette nähtud eesmärgile.

| 6.6.2. | Taastaja on vastutav parandamisel kasutatava materjali korrektse pealekandmise eest ja tagab selle, et parandamise käigus ei tekiks mingeid defekte, mis võiksid rehvi töökindlust kahjustada. |
| --- | --- |

6.6.2.

Taastaja on vastutav parandamisel kasutatava materjali korrektse pealekandmise eest ja tagab selle, et parandamise käigus ei tekiks mingeid defekte, mis võiksid rehvi töökindlust kahjustada.

| 6.6.3. | Taastaja peab veenduma, et turvise- ja küljematerjali tootja või tarnija väljastab täpsed nõuded materjali ladustamistingimuste ja kasutamise kohta, selleks et tagada materjali omadused. Taastaja soovil esitatakse see teave selle riigi riigikeeles, kus materjale kasutama hakatakse. |
| --- | --- |

6.6.3.

Taastaja peab veenduma, et turvise- ja küljematerjali tootja või tarnija väljastab täpsed nõuded materjali ladustamistingimuste ja kasutamise kohta, selleks et tagada materjali omadused. Taastaja soovil esitatakse see teave selle riigi riigikeeles, kus materjale kasutama hakatakse.

| 6.6.4. | Taastaja peab tagama, et parandamisel kasutatav materjal ja/või -segu oleks tootja või tarnija registreerimistunnistuses dokumenteeritud. Materjalisegu peab olema rehvi rakenduseesmärgile vastav. |
| --- | --- |

6.6.4.

Taastaja peab tagama, et parandamisel kasutatav materjal ja/või -segu oleks tootja või tarnija registreerimistunnistuses dokumenteeritud. Materjalisegu peab olema rehvi rakenduseesmärgile vastav.

| 6.6.5. | Töödeldud rehv vulkaniseeritakse võimalikult kiiresti pärast parandustööde ja materjali pealekandmise lõpetamist ja kõige hiljem vastavalt materjali tootja nõuetele. |
| --- | --- |

6.6.5.

Töödeldud rehv vulkaniseeritakse võimalikult kiiresti pärast parandustööde ja materjali pealekandmise lõpetamist ja kõige hiljem vastavalt materjali tootja nõuetele.

| 6.6.6. | Rehvi vulkaniseerimise aeg, temperatuur ja rõhk sõltuvad kasutatavate materjalide ja töötlemisseadmete nõuetest ja eripärast. |
| --- | --- |

6.6.6.

Rehvi vulkaniseerimise aeg, temperatuur ja rõhk sõltuvad kasutatavate materjalide ja töötlemisseadmete nõuetest ja eripärast.

| 6.6.7. | Vormi mõõtmed peavad vastama uue materjali paksusele ja kooritud mantli suurusele. Radiaalrehve vulkaniseeritakse ainult radiaalsetes või radiaalse jaotusega vormides. |
| --- | --- |

6.6.7.

Vormi mõõtmed peavad vastama uue materjali paksusele ja kooritud mantli suurusele. Radiaalrehve vulkaniseeritakse ainult radiaalsetes või radiaalse jaotusega vormides.

| 6.6.8. | Originaalmaterjali paksus pärast koorimist ja mis tahes uue materjali keskmine paksus turvisemustri all peavad pärast taastamist olema niisugused, nagu on näidatud punktides 6.6.8.1 ja 6.6.8.2. Materjali paksust kontrollitakse mis tahes punktis mööda turvise laiust või ümber rehvi perimeetri nii, et punktides 6.7.5 ja 6.7.6 esitatud nõuded oleksid täidetud. |
| --- | --- |

6.6.8.

Originaalmaterjali paksus pärast koorimist ja mis tahes uue materjali keskmine paksus turvisemustri all peavad pärast taastamist olema niisugused, nagu on näidatud punktides 6.6.8.1 ja 6.6.8.2. Materjali paksust kontrollitakse mis tahes punktis mööda turvise laiust või ümber rehvi perimeetri nii, et punktides 6.7.5 ja 6.7.6 esitatud nõuded oleksid täidetud.

| 6.6.8.1. | Radiaalrehvide ja diagonaal-vöörehvide puhul (mm):
  1,5 ≤ (A+B) ≤ 5 (minimaalselt 1,5 mm; maksimaalselt 5,0 mm)
  A ≥ 1 (minimaalselt 1,0 mm)
  B ≥ 0,5 (minimaalselt 0,5 mm)



  P.D. – mustri sügavus
  X – koorimispiir
  A – mustrialuse uue materjali keskmine paksus
  B – originaalmaterjali minimaalne paksus vööst kõrgemal pärast koorimist |
| --- | --- |

6.6.8.1.

Radiaalrehvide ja diagonaal-vöörehvide puhul (mm):

1,5 ≤ (A+B) ≤ 5 (minimaalselt 1,5 mm; maksimaalselt 5,0 mm)

A ≥ 1 (minimaalselt 1,0 mm)

B ≥ 0,5 (minimaalselt 0,5 mm)

Image

P.D. – mustri sügavus

X – koorimispiir

A – mustrialuse uue materjali keskmine paksus

B – originaalmaterjali minimaalne paksus vööst kõrgemal pärast koorimist

| 6.6.8.2. | Diagonaalrehvide puhul:
  originaalmaterjali paksus vahepadjandist kõrgemal peab olema ≥ 0,00 mm,
  uue materjali keskmine paksus kooritud mantli piirjoonest kõrgemal peab olema ≥ 2,00 mm,
  originaalmaterjali ja uue materjali kogupaksus turvisemustri soonte all peab olema ≥ 2,00 ja ≤ 5,00 mm. |
| --- | --- |

6.6.8.2.

Diagonaalrehvide puhul:

originaalmaterjali paksus vahepadjandist kõrgemal peab olema ≥ 0,00 mm,

uue materjali keskmine paksus kooritud mantli piirjoonest kõrgemal peab olema ≥ 2,00 mm,

originaalmaterjali ja uue materjali kogupaksus turvisemustri soonte all peab olema ≥ 2,00 ja ≤ 5,00 mm.

| 6.6.9. | Taastatud rehvi ekspluatatsioonikirjelduses ei tohi olla suurem kiiruskategooria ega kõrgem koormusindeks kui originaalrehvil enne taastamist. |
| --- | --- |

6.6.9.

Taastatud rehvi ekspluatatsioonikirjelduses ei tohi olla suurem kiiruskategooria ega kõrgem koormusindeks kui originaalrehvil enne taastamist.

| 6.6.10. | Taastatud rehvi minimaalne lubatav kiirussuutlikkus on 120 km/h (kiiruskategooria “L”) ja maksimaalne 300 km/h (kiiruskategooria “Y”). |
| --- | --- |

6.6.10.

Taastatud rehvi minimaalne lubatav kiirussuutlikkus on 120 km/h (kiiruskategooria “L”) ja maksimaalne 300 km/h (kiiruskategooria “Y”).

| 6.6.11. | Turvise kulumismärgid peavad olema paigutatud järgmiselt: |
| --- | --- |

6.6.11.

Turvise kulumismärgid peavad olema paigutatud järgmiselt:

| 6.6.11.1. | taastatud õhkrehv peab sisaldama vähemalt kuut turvise kulumismärkide põikirida, mis on enam-vähem ühtlaselt jaotatud ja paigutatud peasoontesse. Turvise kulumismärgid peavad olema sellised, et neid ei saa segi ajada turvise ribide ja plokkide vahele jäävate materjalikantidega; |
| --- | --- |

6.6.11.1.

taastatud õhkrehv peab sisaldama vähemalt kuut turvise kulumismärkide põikirida, mis on enam-vähem ühtlaselt jaotatud ja paigutatud peasoontesse. Turvise kulumismärgid peavad olema sellised, et neid ei saa segi ajada turvise ribide ja plokkide vahele jäävate materjalikantidega;

| 6.6.11.2. | rehvide korral, mis sobivad paigaldamiseks velgedele nimiläbimõõdu koodiga 12 või vähem, on siiski lubatud kasutada nelja rida turvise kulumismärke; |
| --- | --- |

6.6.11.2.

rehvide korral, mis sobivad paigaldamiseks velgedele nimiläbimõõdu koodiga 12 või vähem, on siiski lubatud kasutada nelja rida turvise kulumismärke;

| 6.6.11.3. | turvise kulumismärgid peavad andma võimaluse näidata, kui turvise soonte sügavus on vähenenud 1,6 mm-ni lubatud hälbega + 0,60/-0,00 mm; |
| --- | --- |

6.6.11.3.

turvise kulumismärgid peavad andma võimaluse näidata, kui turvise soonte sügavus on vähenenud 1,6 mm-ni lubatud hälbega + 0,60/-0,00 mm;

| 6.6.11.4. | turvise kulumismärkide kõrguse määramiseks leitakse vahe turvise pinna ja kulumismärkide ülemise poole vahelise kauguse ning turvise pinna ja turvisesoonte põhjas asuva kulumismärkide alumise poole vahelise kauguse vahel. |
| --- | --- |

6.6.11.4.

turvise kulumismärkide kõrguse määramiseks leitakse vahe turvise pinna ja kulumismärkide ülemise poole vahelise kauguse ning turvise pinna ja turvisesoonte põhjas asuva kulumismärkide alumise poole vahelise kauguse vahel.

| 6.7. | Kontrollimine |
| --- | --- |

6.7.

Kontrollimine

| 6.7.1. | Selleks et kindlaks teha, kas taastatud rehvid on ilma nähtavate defektideta, kontrollitakse kõiki taastatud rehve pärast vulkaniseerimist, kui rehv on veel mõnevõrra soe. Taastamise ajal või pärast seda tuleb rehv kontrollimiseks pumbata vähemalt 1,5-baarise rõhuni. Kui rehviprofiilis on mis tahes nähtav defekt (nt õhumull, süvend jne), vaadatakse see rehv vea põhjuse kindlaks tegemiseks eraldi üle. |
| --- | --- |

6.7.1.

Selleks et kindlaks teha, kas taastatud rehvid on ilma nähtavate defektideta, kontrollitakse kõiki taastatud rehve pärast vulkaniseerimist, kui rehv on veel mõnevõrra soe. Taastamise ajal või pärast seda tuleb rehv kontrollimiseks pumbata vähemalt 1,5-baarise rõhuni. Kui rehviprofiilis on mis tahes nähtav defekt (nt õhumull, süvend jne), vaadatakse see rehv vea põhjuse kindlaks tegemiseks eraldi üle.

| 6.7.2. | Enne taastamist, selle ajal või pärast seda tuleb vähemalt ühel korral asjakohast uurimismetoodikat rakendades kontrollida rehvi konstruktsiooni vigastuste osas. |
| --- | --- |

6.7.2.

Enne taastamist, selle ajal või pärast seda tuleb vähemalt ühel korral asjakohast uurimismetoodikat rakendades kontrollida rehvi konstruktsiooni vigastuste osas.

| 6.7.3. | Kvaliteedikontrolli eesmärgil viiakse teatud hulgaga taastatud rehvidest läbi rehvi purustavad ja/või mittepurustavad katsetused või kontrolltestid. Kontrollitud rehvide hulk ja katsete tulemused tuleb registreerida. |
| --- | --- |

6.7.3.

Kvaliteedikontrolli eesmärgil viiakse teatud hulgaga taastatud rehvidest läbi rehvi purustavad ja/või mittepurustavad katsetused või kontrolltestid. Kontrollitud rehvide hulk ja katsete tulemused tuleb registreerida.

| 6.7.4. | Taastatud rehvi mõõtmed peavad käesoleva eeskirja 6. lisa kohase mõõtmise tulemusel ühtima käesoleva eeskirja punkti 7 või 5. lisa menetluse kohaselt arvutatud mõõtmetega. |
| --- | --- |

6.7.4.

Taastatud rehvi mõõtmed peavad käesoleva eeskirja 6. lisa kohase mõõtmise tulemusel ühtima käesoleva eeskirja punkti 7 või 5. lisa menetluse kohaselt arvutatud mõõtmetega.

| 6.7.5. | Taastatud rehvi radiaalviskumine ei tohi ületada 1,5 mm (mõõtmishälbega + 0,4 mm). |
| --- | --- |

6.7.5.

Taastatud rehvi radiaalviskumine ei tohi ületada 1,5 mm (mõõtmishälbega + 0,4 mm).

| 6.7.6. | Velje läbimõõdult mõõdetud taastatud rehvi maksimaalne staatiline tasakaalustamatus ei tohi ületada 1,5 % rehvi massist. |
| --- | --- |

6.7.6.

Velje läbimõõdult mõõdetud taastatud rehvi maksimaalne staatiline tasakaalustamatus ei tohi ületada 1,5 % rehvi massist.

| 6.7.7. | Turvise kulumismärgid peavad vastama punktis 6.6.11 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

6.7.7.

Turvise kulumismärgid peavad vastama punktis 6.6.11 esitatud nõuetele.

| 6.8. | Jõudluskatse |
| --- | --- |

6.8.

Jõudluskatse

| 6.8.1. | Käesoleva eeskirja kohaselt taastatud rehvid peavad suutma läbi teha koormuse/kiiruse kestvuskatse, mida on kirjeldatud käesoleva eeskirja 7. lisas. |
| --- | --- |

6.8.1.

Käesoleva eeskirja kohaselt taastatud rehvid peavad suutma läbi teha koormuse/kiiruse kestvuskatse, mida on kirjeldatud käesoleva eeskirja 7. lisas.

| 6.8.2. | Taastatud rehv, millel pärast koormuse/kiiruse kestvuskatse läbimist ei ilmne mingit turvise ega kihi eraldumist ega koordi eraldumist, murenemist või purunenud koortniite, loetakse katse läbinuks. |
| --- | --- |

6.8.2.

Taastatud rehv, millel pärast koormuse/kiiruse kestvuskatse läbimist ei ilmne mingit turvise ega kihi eraldumist ega koordi eraldumist, murenemist või purunenud koortniite, loetakse katse läbinuks.

| 6.8.3. | Rehvi välisläbimõõt, mis on mõõdetud kuus tundi pärast koormuse/kiiruse kestvuskatset, ei tohi erineda enne katset mõõdetud välisläbimõõdust rohkem kui ± 3,5 %. |
| --- | --- |

6.8.3.

Rehvi välisläbimõõt, mis on mõõdetud kuus tundi pärast koormuse/kiiruse kestvuskatset, ei tohi erineda enne katset mõõdetud välisläbimõõdust rohkem kui ± 3,5 %.

7.   SPETSIFIKAADID

| 7.1. | Käesolevale eeskirjale vastavalt taastatud rehvid peavad vastama järgmistele mõõtmetele: |
| --- | --- |

7.1.

Käesolevale eeskirjale vastavalt taastatud rehvid peavad vastama järgmistele mõõtmetele:

| 7.1.1. | ristlõike laius |
| --- | --- |

7.1.1.

ristlõike laius

| 7.1.1.1. | ristlõike laius arvutatakse järgmise valemiga:
  S = S1 + K (A – A1),
  kus
  S on katseveljel mõõdetud ja millimeetrites väljendatud tegelik ristlõike laius,
  S1 on mõõteveljele vastava rehvi “teoreetiline ristlõike laius” vastavalt rahvusvahelisele rehvistandardile, mille taastaja asjakohase rehvi mõõtmetele vastavalt määrab,
  A on katsevelje laius millimeetrites,
  A1 on mõõtevelje laius millimeetrites vastavalt rahvusvahelisele rehvistandardile, mille taastaja asjakohase rehvi mõõtmetele vastavalt määrab,
  K on koefitsient, mis võrdub 0,4-ga; |
| --- | --- |

7.1.1.1.

ristlõike laius arvutatakse järgmise valemiga:

S = S1 + K (A – A1),

kus

S on katseveljel mõõdetud ja millimeetrites väljendatud tegelik ristlõike laius,

S1 on mõõteveljele vastava rehvi “teoreetiline ristlõike laius” vastavalt rahvusvahelisele rehvistandardile, mille taastaja asjakohase rehvi mõõtmetele vastavalt määrab,

A on katsevelje laius millimeetrites,

A1 on mõõtevelje laius millimeetrites vastavalt rahvusvahelisele rehvistandardile, mille taastaja asjakohase rehvi mõõtmetele vastavalt määrab,

K on koefitsient, mis võrdub 0,4-ga;

| 7.1.2. | välisläbimõõt |
| --- | --- |

7.1.2.

välisläbimõõt

| 7.1.2.1. | taastatud rehvi teoreetiline välisläbimõõt arvutatakse järgmise valemiga:
  D = d + 2H,
  kus
  D on millimeetrites väljendatud teoreetiline välisläbimõõt,
  d on punktis 2.21.3 määratletud kokkuleppeline arv, väljendatuna millimeetrites,
  H on ristlõike nimikõrgus millimeetrites ja võrdub Sn ja 0,01 Ra korrutisega, kus
  Sn on ristlõike nimikõrgus millimeetrites,
  Ra on nominaalne ristlõikesuhe.
  Kõik eespool loetletud sümbolid vastavad rehvi küljele märgitavale rehvimõõdu tähistusele kooskõlas punkti 3.2.2 nõuetega ja punkti 2.21 määratluse kohaselt; |
| --- | --- |

7.1.2.1.

taastatud rehvi teoreetiline välisläbimõõt arvutatakse järgmise valemiga:

D = d + 2H,

kus

D on millimeetrites väljendatud teoreetiline välisläbimõõt,

d on punktis 2.21.3 määratletud kokkuleppeline arv, väljendatuna millimeetrites,

H on ristlõike nimikõrgus millimeetrites ja võrdub Sn ja 0,01 Ra korrutisega, kus

Sn on ristlõike nimikõrgus millimeetrites,

Ra on nominaalne ristlõikesuhe.

Kõik eespool loetletud sümbolid vastavad rehvi küljele märgitavale rehvimõõdu tähistusele kooskõlas punkti 3.2.2 nõuetega ja punkti 2.21 määratluse kohaselt;

| 7.1.2.2. | rehvitüüpide puhul, mille mõõdu tähistus on toodud ECE eeskirja nr 30 5. lisa tabelite esimeses veerus, peab välisläbimõõt siiski olema see, mis on märgitud neis tabelites. |
| --- | --- |

7.1.2.2.

rehvitüüpide puhul, mille mõõdu tähistus on toodud ECE eeskirja nr 30 5. lisa tabelite esimeses veerus, peab välisläbimõõt siiski olema see, mis on märgitud neis tabelites.

| 7.1.3. | Taastatud rehvide mõõtmise meetod |
| --- | --- |

7.1.3.

Taastatud rehvide mõõtmise meetod

| 7.1.3.1. | Taastatud rehve mõõdetakse vastavalt käesoleva eeskirja 6. lisas ette nähtud menetlusele. |
| --- | --- |

7.1.3.1.

Taastatud rehve mõõdetakse vastavalt käesoleva eeskirja 6. lisas ette nähtud menetlusele.

| 7.1.4. | Ristlõike laiuse kohta kehtivad spetsifikaadid |
| --- | --- |

7.1.4.

Ristlõike laiuse kohta kehtivad spetsifikaadid

| 7.1.4.1. | Rehvi tegelik üldlaius võib olla väiksem kui ristlõike laius või punkti 7.1. kohaselt määratud laiused. |
| --- | --- |

7.1.4.1.

Rehvi tegelik üldlaius võib olla väiksem kui ristlõike laius või punkti 7.1. kohaselt määratud laiused.

| 7.1.4.2. | Samuti võib tegelik üldlaius ületada punktis 7.1. määratud väärtust või väärtusi järgmises ulatuses: |
| --- | --- |

7.1.4.2.

Samuti võib tegelik üldlaius ületada punktis 7.1. määratud väärtust või väärtusi järgmises ulatuses:

| 7.1.4.2.1. | 4 % radiaalrehvide puhul ja |
| --- | --- |

7.1.4.2.1.

4 % radiaalrehvide puhul ja

| 7.1.4.2.2. | 6 % diagonaalrehvide või diagonaal-vöörehvide puhul. |
| --- | --- |

7.1.4.2.2.

6 % diagonaalrehvide või diagonaal-vöörehvide puhul.

| 7.1.4.2.3. | Lisaks sellele, kui rehvil on spetsiaalne kaitsevöö, võib laius olla kuni 8 mm suurem kui punktides 7.1.4.2.1 ja 7.1.4.2.2 nimetatud hälbed. |
| --- | --- |

7.1.4.2.3.

Lisaks sellele, kui rehvil on spetsiaalne kaitsevöö, võib laius olla kuni 8 mm suurem kui punktides 7.1.4.2.1 ja 7.1.4.2.2 nimetatud hälbed.

| 7.1.5. | Välisläbimõõdu kohta kehtivad spetsifikaadid |
| --- | --- |

7.1.5.

Välisläbimõõdu kohta kehtivad spetsifikaadid

| 7.1.5.1. | Taastatud rehvi tegelik välisläbimõõt ei tohi olla väljaspool väärtusi Dmin ja Dmax, mis saadakse järgmiste valemite abil:
  Dmin = d + (2H x a)
  Dmax = d + (2H x b),
  kus |
| --- | --- |

7.1.5.1.

Taastatud rehvi tegelik välisläbimõõt ei tohi olla väljaspool väärtusi Dmin ja Dmax, mis saadakse järgmiste valemite abil:

Dmin = d + (2H x a)

Dmax = d + (2H x b),

kus

| 7.1.5.1.1. | mõõtmete korral, mida pole esitatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelites, on “H” ja “d” sellised, nagu on määratletud punktis 7.1.2.1; |
| --- | --- |

7.1.5.1.1.

mõõtmete korral, mida pole esitatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelites, on “H” ja “d” sellised, nagu on määratletud punktis 7.1.2.1;

| 7.1.5.1.2. | punktis 7.1.2.2. nimetatud mõõtmete korral
  H = 0,5 (D – d),
  kus “D” on välisläbimõõt ja “d” on velje nimiläbimõõt, mis on esitatud asjakohaste mõõtmete kohta eespool nimetatud tabelites; |
| --- | --- |

7.1.5.1.2.

punktis 7.1.2.2. nimetatud mõõtmete korral

H = 0,5 (D – d),

kus “D” on välisläbimõõt ja “d” on velje nimiläbimõõt, mis on esitatud asjakohaste mõõtmete kohta eespool nimetatud tabelites;

| 7.1.5.1.3. | koefitsient “a” = 0,97; |
| --- | --- |

7.1.5.1.3.

koefitsient “a” = 0,97;

| 7.1.5.1.4. | koefitsient “b” on järgmine: | radiaalrehvide korral | diagonaalrehvide ja diagonaal-vöörehvide korral |
| --- | --- | --- | --- |
| tavaliste rehvide korral | 1,04 | 1,08 |

7.1.5.1.4.

koefitsient “b” on järgmine:

radiaalrehvide korral

diagonaalrehvide ja diagonaal-vöörehvide korral

tavaliste rehvide korral

1,04

1,08

| 7.1.5.2. | talverehvide puhul ei tohi punktis 7.1.5.1 arvutatud välisläbimõõtu (Dmax) ületada rohkem kui 1 % võrra. |
| --- | --- |

7.1.5.2.

talverehvide puhul ei tohi punktis 7.1.5.1 arvutatud välisläbimõõtu (Dmax) ületada rohkem kui 1 % võrra.

8.   TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE

| 8.1. | Igast muudatusest, millega muudetakse taastamisega tegeleva tootmisüksuse esitatud tüübikinnituse taotluses (vt punkt 4) esitatud teavet, tuleb taastamisega tegelevale tootmisüksusele tüübikinnituse andnud ametiasutust informeerida. Kõnesolev ametiasutus võib sel juhul teha järgmist: |
| --- | --- |

8.1.

Igast muudatusest, millega muudetakse taastamisega tegeleva tootmisüksuse esitatud tüübikinnituse taotluses (vt punkt 4) esitatud teavet, tuleb taastamisega tegelevale tootmisüksusele tüübikinnituse andnud ametiasutust informeerida. Kõnesolev ametiasutus võib sel juhul teha järgmist:

| 8.1.1. | leida, et muudatused ei too tõenäoliselt kaasa märgatavat kahjulikku mõju ja et igal juhul vastab taastamisega tegelev tootmisüksus endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

8.1.1.

leida, et muudatused ei too tõenäoliselt kaasa märgatavat kahjulikku mõju ja et igal juhul vastab taastamisega tegelev tootmisüksus endiselt nõuetele, või

| 8.1.2. | nõuda tüübikinnituse täiendavat läbivaatamist. |
| --- | --- |

8.1.2.

nõuda tüübikinnituse täiendavat läbivaatamist.

| 8.2. | Tüübikinnituse heakskiitmisest või tagasilükkamisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osapooltele punktis 5.7 kindlaks määratud korra kohaselt, näidates tehtud muudatused. |
| --- | --- |

8.2.

Tüübikinnituse heakskiitmisest või tagasilükkamisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osapooltele punktis 5.7 kindlaks määratud korra kohaselt, näidates tehtud muudatused.

9.   TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimenetlused peavad olema kooskõlas kokkuleppe 2. lisa (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) sätetega, vastates järgmistele nõuetele.

| 9.1. | Käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud taastamisega tegelev tootmisüksus peab vastama punktis 6 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

9.1.

Käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud taastamisega tegelev tootmisüksus peab vastama punktis 6 sätestatud nõuetele.

| 9.2. | Tüübikinnituse omanik peab tagama, et käesolevas eeskirjas ette nähtud korras kontrollitakse ja katsetatakse toodanguvaliku näidistena igal tootmisaastal ja perioodiliselt kogu aasta jooksul vähemalt järgmist hulka rehvidest: |
| --- | --- |

9.2.

Tüübikinnituse omanik peab tagama, et käesolevas eeskirjas ette nähtud korras kontrollitakse ja katsetatakse toodanguvaliku näidistena igal tootmisaastal ja perioodiliselt kogu aasta jooksul vähemalt järgmist hulka rehvidest:

| 9.2.1. | 0,01 % aastasest kogutoodangust, sealjuures mitte mingil juhul vähem kui viis ja mitte tingimata rohkem kui 20 rehvi. |
| --- | --- |

9.2.1.

0,01 % aastasest kogutoodangust, sealjuures mitte mingil juhul vähem kui viis ja mitte tingimata rohkem kui 20 rehvi.

| 9.3. | Kui punktis 9.2 nimetatud nõudeid täidab tüübikinnitusasutus või see toimub tema kontrolli all, võib selle tulemusi kasutada punktis 9.4 nimetatud nõuete täitmise osana või selle asemel. |
| --- | --- |

9.3.

Kui punktis 9.2 nimetatud nõudeid täidab tüübikinnitusasutus või see toimub tema kontrolli all, võib selle tulemusi kasutada punktis 9.4 nimetatud nõuete täitmise osana või selle asemel.

| 9.4. | Taastamisega tegelevale tootmisüksusele tüübikinnituse andnud ametiasutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid nõuetele vastavuse kontrollimeetodeid. Tüübikinnitusasutus peab igal tootmisaastal võtma pistelised proovid iga tootmisüksuse kohta ja käesolevas eeskirjas ette nähtud korras kontrollima ja katsetama toodanguvaliku näidistena vähemalt järgmist hulka rehvidest: |
| --- | --- |

9.4.

Taastamisega tegelevale tootmisüksusele tüübikinnituse andnud ametiasutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid nõuetele vastavuse kontrollimeetodeid. Tüübikinnitusasutus peab igal tootmisaastal võtma pistelised proovid iga tootmisüksuse kohta ja käesolevas eeskirjas ette nähtud korras kontrollima ja katsetama toodanguvaliku näidistena vähemalt järgmist hulka rehvidest:

| 9.4.1. | 0,01 % aastasest kogutoodangust, sealjuures mitte mingil juhul vähem kui viis ja mitte tingimata rohkem kui 20 rehvi. |
| --- | --- |

9.4.1.

0,01 % aastasest kogutoodangust, sealjuures mitte mingil juhul vähem kui viis ja mitte tingimata rohkem kui 20 rehvi.

| 9.5. | Punktis 9.4 nimetatud katsed ja kontrollimeetmed võivad asendada punktis 9.2 nõutud meetmeid. |
| --- | --- |

9.5.

Punktis 9.4 nimetatud katsed ja kontrollimeetmed võivad asendada punktis 9.2 nõutud meetmeid.

10.   SANKTSIOONID TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 10.1. | Taastamisega tegelevale tootmisüksusele antud tüübikinnituse võib vastavalt käesolevale eeskirjale tühistada, kui punktis 9 nimetatud eeskirju ei täideta või kui taastamisega tegelev tootmisüksus või selle toodetud taastatud rehvid ei vasta kõnesolevas punktis sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

10.1.

Taastamisega tegelevale tootmisüksusele antud tüübikinnituse võib vastavalt käesolevale eeskirjale tühistada, kui punktis 9 nimetatud eeskirju ei täideta või kui taastamisega tegelev tootmisüksus või selle toodetud taastatud rehvid ei vasta kõnesolevas punktis sätestatud nõuetele.

| 10.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppe osapool tühistab tema poolt eelnevalt antud tüübikinnituse, peab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele teatama, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi. |
| --- | --- |

10.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppe osapool tühistab tema poolt eelnevalt antud tüübikinnituse, peab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele teatama, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

11.   TOOTMISE LÕPLIK PEATAMINE

Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud taastatud rehvide tootmine ja tootmisüksuse tegevus täielikult lõpetatakse, tuleb sellest tootmisüksusele tüübikinnituse andnud ametiasutusele teatada. Kõnesoleva teabe saamise korral peab ametiasutus edastama selle teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

12.   TÜÜBIKATSETUSTE LÄBIVIIMISE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE, KATSELABORITE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

| 12.1. | Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osapooled peavad teatama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ning vajaduse korral ka tunnustatud katselaboratooriumide ja tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid. Nendele asutustele tuleb saata teistes riikides välja antud teatised tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta. |
| --- | --- |

12.1.

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osapooled peavad teatama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ning vajaduse korral ka tunnustatud katselaboratooriumide ja tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid. Nendele asutustele tuleb saata teistes riikides välja antud teatised tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta.

| 12.2. | Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osapooled võivad kasutada rehvitootjate või rehvide taastamisega tegelevate tootmisüksuste laboratooriume ja võivad valida tunnustatud katselaboratooriumideks nii nende enda territooriumil asuvaid kui teise 1958. aasta kokkuleppe osapoole territooriumil asuvaid laboratooriume, kui teise osapoole pädev haldusasutus on selleks nõusoleku andnud. |
| --- | --- |

12.2.

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osapooled võivad kasutada rehvitootjate või rehvide taastamisega tegelevate tootmisüksuste laboratooriume ja võivad valida tunnustatud katselaboratooriumideks nii nende enda territooriumil asuvaid kui teise 1958. aasta kokkuleppe osapoole territooriumil asuvaid laboratooriume, kui teise osapoole pädev haldusasutus on selleks nõusoleku andnud.

| 12.3. | Juhul kui 1958. aasta kokkuleppe osapool rakendab punkti 12.2, võib ta soovi korral saata katsetele oma esindaja. |
| --- | --- |

12.3.

Juhul kui 1958. aasta kokkuleppe osapool rakendab punkti 12.2, võib ta soovi korral saata katsetele oma esindaja.

1. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 x 297 mm))

Image

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI PAIGUTUS

Image

a = vähemalt 12 mm

Taastatud rehvile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane taastamisega tegelev tootmisüksus, mis täidab käesoleva eeskirja algse redaktsiooni (00) nõudeid, on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) numbri 108R002439 all.

Tüübikinnitusnumber peab olema paigutatud ringi lähedale ja E-tähest üles- või allapoole või sellest vasakule või paremale. Tüübikinnitusnumbri numbrid peavad olema E-tähest samal pool ja ühesuunalised. Rooma numbrite kasutamisest tüübikinnitusnumbrites tuleks hoiduda, et vältida segiajamist teiste sümbolitega.

3. LISA

TAASTATUD REHVI MÄRGISTUSE PAIGUTUS

Näidis pärast käesoleva eeskirja jõustumist turustatud taastatud rehvidele kantud märgistest

Image

| — | mille ristlõike nimilaius on 185, |
| --- | --- |

—

mille ristlõike nimilaius on 185,

| — | mille nominaalne ristlõikesuhe on 70, |
| --- | --- |

—

mille nominaalne ristlõikesuhe on 70,

| — | millel on radiaalkonstruktsioon (R), |
| --- | --- |

—

millel on radiaalkonstruktsioon (R),

| — | mille velje nimiläbimõõdu kood on 14, |
| --- | --- |

—

mille velje nimiläbimõõdu kood on 14,

| — | millel on koormusvõime tähis “89T”, mis näitab koormusindeksile “89” vastavat kandevõimet 580 kg ja kiiruskategooriale “T” vastavat maksimaalset kiirust 190 km/h, |
| --- | --- |

—

millel on koormusvõime tähis “89T”, mis näitab koormusindeksile “89” vastavat kandevõimet 580 kg ja kiiruskategooriale “T” vastavat maksimaalset kiirust 190 km/h,

| — | mis on ette nähtud paigaldamiseks ilma lohvita (“TUBELESS”), |
| --- | --- |

—

mis on ette nähtud paigaldamiseks ilma lohvita (“TUBELESS”),

| — | mille tüübiks on talverehv (M+S), |
| --- | --- |

—

mille tüübiks on talverehv (M+S),

| — | mis on taastatud 2003. aasta 25., 26., 27. või 28. nädalal. |
| --- | --- |

—

mis on taastatud 2003. aasta 25., 26., 27. või 28. nädalal.

Rehvi tähistuse moodustavate märgiste asukoht ja järjestus peab olema järgmine:

| a) | mõõdu tähistus, mis koosneb ristlõike nimilaiusest, nominaalsest ristlõikesuhtest, konstruktsiooni tüübi sümbolist (kui see on rakendatav) ja velje nimiläbimõõdust, peab olema rühmitatud nii, nagu on näidatud ülaltoodud näites: 185/70 R 14; |
| --- | --- |

a)

mõõdu tähistus, mis koosneb ristlõike nimilaiusest, nominaalsest ristlõikesuhtest, konstruktsiooni tüübi sümbolist (kui see on rakendatav) ja velje nimiläbimõõdust, peab olema rühmitatud nii, nagu on näidatud ülaltoodud näites: 185/70 R 14;

| b) | ekspluatatsioonikirjeldus, mis koosneb koormusindeksist ja kiiruskategooriast, tuleb paigutada mõõdu tähistuse lähedale ja võib sellele kas eelneda või järgneda või olla paigutatud sellest üles- või allapoole; |
| --- | --- |

b)

ekspluatatsioonikirjeldus, mis koosneb koormusindeksist ja kiiruskategooriast, tuleb paigutada mõõdu tähistuse lähedale ja võib sellele kas eelneda või järgneda või olla paigutatud sellest üles- või allapoole;

| c) | sõnad “TUBELESS”, “REINFORCED” ja “M+S” võivad olla mõõdu tähistusest eemal; |
| --- | --- |

c)

sõnad “TUBELESS”, “REINFORCED” ja “M+S” võivad olla mõõdu tähistusest eemal;

| d) | sõna “RETREAD” võib olla mõõdu tähistusest eemal. |
| --- | --- |

d)

sõna “RETREAD” võib olla mõõdu tähistusest eemal.

4. LISA

KOORMUSINDEKSITE JA NEILE VASTAVATE KANDEVÕIMETE LOETELU

| Koormusindeks (LI) ja kandevõime – kg |
| --- |
| LI | kg | LI | kg | LI | kg | LI | kg | LI | kg | LI | kg | LI | kg |
| 0 | 45 | 40 | 140 | 80 | 450 | 120 | 1 400 | 160 | 4 500 | 200 | 14 000 | 240 | 45 000 |
| 1 | 46,2 | 41 | 145 | 81 | 462 | 121 | 1 450 | 161 | 4 625 | 201 | 14 500 | 241 | 46 250 |
| 2 | 47,5 | 42 | 150 | 82 | 475 | 122 | 1 500 | 162 | 4 750 | 202 | 15 000 | 242 | 47 500 |
| 3 | 48,7 | 43 | 155 | 83 | 487 | 123 | 1 550 | 163 | 4 875 | 203 | 15 500 | 243 | 48 750 |
| 4 | 50 | 44 | 160 | 84 | 500 | 124 | 1 600 | 164 | 5 000 | 204 | 16 000 | 244 | 50 000 |
| 5 | 51,5 | 45 | 165 | 85 | 515 | 125 | 1 650 | 165 | 5 150 | 205 | 16 500 | 245 | 51 500 |
| 6 | 53 | 46 | 170 | 86 | 530 | 126 | 1 700 | 166 | 5 300 | 206 | 17 000 | 246 | 53 000 |
| 7 | 54,5 | 47 | 175 | 87 | 545 | 127 | 1 750 | 167 | 5 450 | 207 | 17 500 | 247 | 54 500 |
| 8 | 56 | 48 | 180 | 88 | 560 | 128 | 1 800 | 168 | 5 600 | 208 | 18 000 | 248 | 56 000 |
| 9 | 58 | 49 | 185 | 89 | 580 | 129 | 1 850 | 169 | 5 800 | 209 | 18 500 | 249 | 58 000 |
| 10 | 60 | 50 | 190 | 90 | 600 | 130 | 1 900 | 170 | 6 000 | 210 | 19 000 | 250 | 60 000 |
| 11 | 61,5 | 51 | 195 | 91 | 615 | 131 | 1 950 | 171 | 6 150 | 211 | 19 500 | 251 | 61 500 |
| 12 | 63 | 52 | 200 | 92 | 630 | 132 | 2 000 | 172 | 6 300 | 212 | 20 000 | 252 | 63 000 |
| 13 | 65 | 53 | 206 | 93 | 650 | 133 | 2 060 | 173 | 6 500 | 213 | 20 600 | 253 | 65 000 |
| 14 | 67 | 54 | 212 | 94 | 670 | 134 | 2 120 | 174 | 6 700 | 214 | 21 200 | 254 | 67 000 |
| 15 | 69 | 55 | 218 | 95 | 690 | 135 | 2 180 | 175 | 6 900 | 215 | 21 800 | 255 | 69 000 |
| 16 | 71 | 56 | 224 | 96 | 710 | 136 | 2 240 | 176 | 7 100 | 216 | 22 400 | 256 | 71 000 |
| 17 | 73 | 57 | 230 | 97 | 730 | 137 | 2 300 | 177 | 7 300 | 217 | 23 000 | 257 | 73 000 |
| 18 | 75 | 58 | 236 | 98 | 750 | 138 | 2 360 | 178 | 7 500 | 218 | 23 600 | 258 | 75 000 |
| 19 | 77,5 | 59 | 243 | 99 | 775 | 139 | 2 430 | 179 | 7 750 | 219 | 24 300 | 259 | 77 500 |
| 20 | 80 | 60 | 250 | 100 | 800 | 140 | 2 500 | 180 | 8 000 | 220 | 25 000 | 260 | 80 000 |
| 21 | 82,5 | 61 | 257 | 101 | 825 | 141 | 2 575 | 181 | 8 250 | 221 | 25 750 | 261 | 82 500 |
| 22 | 85 | 62 | 265 | 102 | 850 | 142 | 2 650 | 182 | 8 500 | 222 | 26 500 | 262 | 85 000 |
| 23 | 87,5 | 63 | 272 | 103 | 875 | 143 | 2 725 | 183 | 8 750 | 223 | 27 250 | 263 | 87 500 |
| 24 | 90 | 64 | 280 | 104 | 900 | 144 | 2 800 | 184 | 9 000 | 224 | 28 000 | 264 | 90 000 |
| 25 | 92,5 | 65 | 290 | 105 | 925 | 145 | 2 900 | 185 | 9 250 | 225 | 29 000 | 265 | 92 500 |
| 26 | 95 | 66 | 300 | 106 | 950 | 146 | 3 000 | 186 | 9 500 | 226 | 30 000 | 266 | 95 000 |
| 27 | 97,5 | 67 | 307 | 107 | 975 | 147 | 3 075 | 187 | 9 750 | 227 | 30 750 | 267 | 97 500 |
| 28 | 100 | 68 | 315 | 108 | 1 000 | 148 | 3 150 | 188 | 10 000 | 228 | 31 500 | 268 | 100 000 |
| 29 | 103 | 69 | 325 | 109 | 1 030 | 149 | 3 250 | 189 | 10 300 | 229 | 32 500 | 269 | 103 000 |
| 30 | 106 | 70 | 335 | 110 | 1 060 | 150 | 3 350 | 190 | 10 600 | 230 | 33 500 | 270 | 106 000 |
| 31 | 109 | 71 | 345 | 111 | 1 090 | 151 | 3 450 | 191 | 10 900 | 231 | 34 500 | 271 | 109 000 |
| 32 | 112 | 72 | 355 | 112 | 1 120 | 152 | 3 550 | 192 | 11 200 | 232 | 35 500 | 272 | 112 000 |
| 33 | 115 | 73 | 365 | 113 | 1 150 | 153 | 3 650 | 193 | 11 500 | 233 | 36 500 | 273 | 115 000 |
| 34 | 118 | 74 | 375 | 114 | 1 180 | 154 | 3 750 | 194 | 11 800 | 234 | 37 500 | 274 | 118 000 |
| 35 | 121 | 75 | 387 | 115 | 1 215 | 155 | 3 875 | 195 | 12 150 | 235 | 38 750 | 275 | 121 500 |
| 36 | 125 | 76 | 400 | 116 | 1 250 | 156 | 4 000 | 196 | 12 500 | 236 | 40 000 | 276 | 125 000 |
| 37 | 128 | 77 | 412 | 117 | 1 285 | 157 | 4 125 | 197 | 12 850 | 237 | 41 250 | 277 | 128 500 |
| 38 | 132 | 78 | 425 | 118 | 1 320 | 158 | 4 250 | 198 | 13 200 | 238 | 42 500 | 278 | 132 000 |
| 39 | 136 | 79 | 437 | 119 | 1 360 | 159 | 4 375 | 199 | 13 600 | 239 | 43 750 | 279 | 136 000 |

Koormusindeks (LI) ja kandevõime – kg

LI

kg

LI

kg

LI

kg

LI

kg

LI

kg

LI

kg

LI

kg

0

45

40

140

80

450

120

1 400

160

4 500

200

14 000

240

45 000

1

46,2

41

145

81

462

121

1 450

161

4 625

201

14 500

241

46 250

2

47,5

42

150

82

475

122

1 500

162

4 750

202

15 000

242

47 500

3

48,7

43

155

83

487

123

1 550

163

4 875

203

15 500

243

48 750

4

50

44

160

84

500

124

1 600

164

5 000

204

16 000

244

50 000

5

51,5

45

165

85

515

125

1 650

165

5 150

205

16 500

245

51 500

6

53

46

170

86

530

126

1 700

166

5 300

206

17 000

246

53 000

7

54,5

47

175

87

545

127

1 750

167

5 450

207

17 500

247

54 500

8

56

48

180

88

560

128

1 800

168

5 600

208

18 000

248

56 000

9

58

49

185

89

580

129

1 850

169

5 800

209

18 500

249

58 000

10

60

50

190

90

600

130

1 900

170

6 000

210

19 000

250

60 000

11

61,5

51

195

91

615

131

1 950

171

6 150

211

19 500

251

61 500

12

63

52

200

92

630

132

2 000

172

6 300

212

20 000

252

63 000

13

65

53

206

93

650

133

2 060

173

6 500

213

20 600

253

65 000

14

67

54

212

94

670

134

2 120

174

6 700

214

21 200

254

67 000

15

69

55

218

95

690

135

2 180

175

6 900

215

21 800

255

69 000

16

71

56

224

96

710

136

2 240

176

7 100

216

22 400

256

71 000

17

73

57

230

97

730

137

2 300

177

7 300

217

23 000

257

73 000

18

75

58

236

98

750

138

2 360

178

7 500

218

23 600

258

75 000

19

77,5

59

243

99

775

139

2 430

179

7 750

219

24 300

259

77 500

20

80

60

250

100

800

140

2 500

180

8 000

220

25 000

260

80 000

21

82,5

61

257

101

825

141

2 575

181

8 250

221

25 750

261

82 500

22

85

62

265

102

850

142

2 650

182

8 500

222

26 500

262

85 000

23

87,5

63

272

103

875

143

2 725

183

8 750

223

27 250

263

87 500

24

90

64

280

104

900

144

2 800

184

9 000

224

28 000

264

90 000

25

92,5

65

290

105

925

145

2 900

185

9 250

225

29 000

265

92 500

26

95

66

300

106

950

146

3 000

186

9 500

226

30 000

266

95 000

27

97,5

67

307

107

975

147

3 075

187

9 750

227

30 750

267

97 500

28

100

68

315

108

1 000

148

3 150

188

10 000

228

31 500

268

100 000

29

103

69

325

109

1 030

149

3 250

189

10 300

229

32 500

269

103 000

30

106

70

335

110

1 060

150

3 350

190

10 600

230

33 500

270

106 000

31

109

71

345

111

1 090

151

3 450

191

10 900

231

34 500

271

109 000

32

112

72

355

112

1 120

152

3 550

192

11 200

232

35 500

272

112 000

33

115

73

365

113

1 150

153

3 650

193

11 500

233

36 500

273

115 000

34

118

74

375

114

1 180

154

3 750

194

11 800

234

37 500

274

118 000

35

121

75

387

115

1 215

155

3 875

195

12 150

235

38 750

275

121 500

36

125

76

400

116

1 250

156

4 000

196

12 500

236

40 000

276

125 000

37

128

77

412

117

1 285

157

4 125

197

12 850

237

41 250

277

128 500

38

132

78

425

118

1 320

158

4 250

198

13 200

238

42 500

278

132 000

39

136

79

437

119

1 360

159

4 375

199

13 600

239

43 750

279

136 000

5. LISA

REHVIMÕÕDU TÄHISTUS JA MÕÕTMED

(vastavalt ECE eeskirjale nr 30)

Selle informatsiooni kohta vt ECE eeskirja nr 30 5. lisa

6. LISA

ÕHKREHVIDE MÕÕTMISE MEETOD

| 1. | Rehvi ettevalmistamine |
| --- | --- |

1.

Rehvi ettevalmistamine

| 1.1. | Rehv paigaldatakse taastaja määratud mõõteveljele ja pumbatakse 3–3,5-baarise rõhuni. |
| --- | --- |

1.1.

Rehv paigaldatakse taastaja määratud mõõteveljele ja pumbatakse 3–3,5-baarise rõhuni.

| 1.2. | Rehvirõhku reguleeritakse järgmiselt: |
| --- | --- |

1.2.

Rehvirõhku reguleeritakse järgmiselt:

| 1.2.1. | standardsetel diagonaal-vöörehvidel 1,7 baarini; |
| --- | --- |

1.2.1.

standardsetel diagonaal-vöörehvidel 1,7 baarini;

| 1.2.2 | diagonaalrehvidel järgmise rõhuni: | Rõhk (baari) kiiruskategooria kohta |
| --- | --- | --- |
| Kihiindeks | L, M, N | P, Q, R, S | T, U, H, V |
| 4 | 1,7 | 2,0 | — |
| 6 | 2,1 | 2,4 | 2,6 |
| 8 | 2,5 | 2,8 | 3,0 |

1.2.2

diagonaalrehvidel järgmise rõhuni:

Rõhk (baari) kiiruskategooria kohta

Kihiindeks

L, M, N

P, Q, R, S

T, U, H, V

4

1,7

2,0

—

6

2,1

2,4

2,6

8

2,5

2,8

3,0

| 1.2.3. | standardsetel radiaalrehvidel 1,8 baarini; |
| --- | --- |

1.2.3.

standardsetel radiaalrehvidel 1,8 baarini;

| 1.2.4. | tugevdatud rehvidel 2,3 baarini. |
| --- | --- |

1.2.4.

tugevdatud rehvidel 2,3 baarini.

| 2. | Mõõtmine |
| --- | --- |

2.

Mõõtmine

| 2.1. | Veljele paigaldatud rehvi hoitakse ümbritseval ruumitemperatuuril vähemalt 24 tundi, kui käesoleva eeskirja punktis 6.8.3 ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

2.1.

Veljele paigaldatud rehvi hoitakse ümbritseval ruumitemperatuuril vähemalt 24 tundi, kui käesoleva eeskirja punktis 6.8.3 ei ole sätestatud teisiti.

| 2.2. | Rehvirõhk reguleeritakse käesoleva lisa punktis 1.2 määratud tasemele. |
| --- | --- |

2.2.

Rehvirõhk reguleeritakse käesoleva lisa punktis 1.2 määratud tasemele.

| 2.3. | Üldlaius mõõdetakse kuues võrdse vahekaugusega punktis, võttes arvesse mis tahes kaitseribide või -vööde paksust. Niiviisi saadud suurim mõõtetulemus võetakse üldlaiuseks. |
| --- | --- |

2.3.

Üldlaius mõõdetakse kuues võrdse vahekaugusega punktis, võttes arvesse mis tahes kaitseribide või -vööde paksust. Niiviisi saadud suurim mõõtetulemus võetakse üldlaiuseks.

| 2.4. | Välisläbimõõt arvutatakse rõhu all oleva rehvi maksimaalse ümbermõõdu mõõtmistulemuse põhjal. |
| --- | --- |

2.4.

Välisläbimõõt arvutatakse rõhu all oleva rehvi maksimaalse ümbermõõdu mõõtmistulemuse põhjal.

7. LISA

KOORMUSE/KIIRUSE KESTVUSKATSETE KORD

(põhimõttelises vastavuses eeskirja nr 30 7. lisaga)

| 1. | Rehvi ettevalmistamine |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Taastatud rehv paigaldatakse taastaja määratud katseveljele. |
| --- | --- |

1.1.

Taastatud rehv paigaldatakse taastaja määratud katseveljele.

| 1.2. | Rehv pumbatakse rõhuni, nagu on näidatud (baarides) järgmises tabelis:











  Kiiruskategooria | Diagonaalrehvid | Radiaalrehvid | Diagonaal-vöörehvid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kihiindeks | Standardsed | Tugevdatud | Standardsed |
| 4 | 6 | 8 |
| L, M, N | 2,3 | 2,7 | 3,0 | 2,4 | — | — |
| P, Q, R, S | 2,6 | 3,0 | 3,3 | 2,6 | 3,0 | 2,6 |
| T, U, H | 2,8 | 3,2 | 3,5 | 2,8 | 3,2 | 2,8 |
| V | 3,0 | 3,4 | 3,7 | 3,0 | 3,4 | — |
| W ja Y | | | | 3,2 | 3,6 | |

1.2.

Rehv pumbatakse rõhuni, nagu on näidatud (baarides) järgmises tabelis:

Kiiruskategooria

Diagonaalrehvid

Radiaalrehvid

Diagonaal-vöörehvid

Kihiindeks

Standardsed

Tugevdatud

Standardsed

4

6

8

L, M, N

2,3

2,7

3,0

2,4

—

—

P, Q, R, S

2,6

3,0

3,3

2,6

3,0

2,6

T, U, H

2,8

3,2

3,5

2,8

3,2

2,8

V

3,0

3,4

3,7

3,0

3,4

—

W ja Y

3,2

3,6

| 1.3. | Taastamisega tegelev tootmisüksus võib esitada põhjendatud nõudmise kasutada katserõhku, mis erineb käesoleva lisa punktis 1.2. esitatust. Sel juhul pumbatakse rehv soovitud rõhuni. |
| --- | --- |

1.3.

Taastamisega tegelev tootmisüksus võib esitada põhjendatud nõudmise kasutada katserõhku, mis erineb käesoleva lisa punktis 1.2. esitatust. Sel juhul pumbatakse rehv soovitud rõhuni.

| 1.4. | Rehvi ja velje komplekti hoitakse katseruumi temperatuuril vähemalt kolm tundi. |
| --- | --- |

1.4.

Rehvi ja velje komplekti hoitakse katseruumi temperatuuril vähemalt kolm tundi.

| 1.5. | Rehvi rõhk reguleeritakse uuesti käesoleva lisa punktis 1.2 või 1.3 määratud tasemele. |
| --- | --- |

1.5.

Rehvi rõhk reguleeritakse uuesti käesoleva lisa punktis 1.2 või 1.3 määratud tasemele.

| 2. | Katse läbiviimine |
| --- | --- |

2.

Katse läbiviimine

| 2.1. | Rehvi ja velje komplekt paigaldatakse katseteljele ja surutakse mehhaanilise ajamiga käitatava sileda katsetrumli väliskülje vastu, mille läbimõõt on 1,70 m ±1 % või 2 m ±1 %. |
| --- | --- |

2.1.

Rehvi ja velje komplekt paigaldatakse katseteljele ja surutakse mehhaanilise ajamiga käitatava sileda katsetrumli väliskülje vastu, mille läbimõõt on 1,70 m ±1 % või 2 m ±1 %.

| 2.2. | Katseteljele rakendatakse koormust, mis võrdub 80 %ga järgmisest: |
| --- | --- |

2.2.

Katseteljele rakendatakse koormust, mis võrdub 80 %ga järgmisest:

| 2.2.1. | koormusindeksile vastavast maksimaalsest kandevõimest rehvide puhul, mille kiiruskategooria on “L” kuni “H” (kaasa arvatud); |
| --- | --- |

2.2.1.

koormusindeksile vastavast maksimaalsest kandevõimest rehvide puhul, mille kiiruskategooria on “L” kuni “H” (kaasa arvatud);

| 2.2.2. | maksimaalsest kandevõimest, mis on seotud maksimumkiirusega (vt käesoleva eeskirja punkti 2.35.2):






  — | 240 km/h rehvidele kiiruskategooriaga “V”, |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

maksimaalsest kandevõimest, mis on seotud maksimumkiirusega (vt käesoleva eeskirja punkti 2.35.2):

—

240 km/h rehvidele kiiruskategooriaga “V”,

| — | 270 km/h rehvidele kiiruskategooriaga “W”, |
| --- | --- |

—

270 km/h rehvidele kiiruskategooriaga “W”,

| — | 300 km/h rehvidele kiiruskategooriaga “Y”. |
| --- | --- |

—

300 km/h rehvidele kiiruskategooriaga “Y”.

| 2.3. | Katse jooksul ei tohi rehvirõhku muuta ja katsekoormust tuleb hoida ühtlasena. |
| --- | --- |

2.3.

Katse jooksul ei tohi rehvirõhku muuta ja katsekoormust tuleb hoida ühtlasena.

| 2.4. | Katse jooksul tuleb temperatuuri katseruumis hoida 20 oC ja 30 oC vahel, välja arvatud juhul, kui rehvi tootja või taastaja nõustub kõrgema temperatuuriga. |
| --- | --- |

2.4.

Katse jooksul tuleb temperatuuri katseruumis hoida 20 oC ja 30 oC vahel, välja arvatud juhul, kui rehvi tootja või taastaja nõustub kõrgema temperatuuriga.

| 2.5. | Kestvuskatse viiakse katkestuseta läbi järgmiselt: |
| --- | --- |

2.5.

Kestvuskatse viiakse katkestuseta läbi järgmiselt:

| | 2.5.1 aeg, mis kulub nullkiiruselt katse algkiiruse saavutamiseks: 10 minutit; |
| --- | --- |

2.5.1 aeg, mis kulub nullkiiruselt katse algkiiruse saavutamiseks: 10 minutit;

| 2.5.2. | katse algkiirus: 40 km/h vähem kui antud rehvitüübile ettenähtud suurim kiirus, kui katsetrummel on läbimõõduga 1,70 m ±1 %, või 30 km/h vähem kui ettenähtud suurim kiirus, kui katsetrummel on läbimõõduga 2 m ±1 %; |
| --- | --- |

2.5.2.

katse algkiirus: 40 km/h vähem kui antud rehvitüübile ettenähtud suurim kiirus, kui katsetrummel on läbimõõduga 1,70 m ±1 %, või 30 km/h vähem kui ettenähtud suurim kiirus, kui katsetrummel on läbimõõduga 2 m ±1 %;

| 2.5.3. | kiiruse järjestikune tõstmine: 10 km/h kaupa kuni suurima katsekiiruseni; |
| --- | --- |

2.5.3.

kiiruse järjestikune tõstmine: 10 km/h kaupa kuni suurima katsekiiruseni;

| 2.5.4. | katse kestus igal kiirusastmel, välja arvatud viimasel: 10 minutit; |
| --- | --- |

2.5.4.

katse kestus igal kiirusastmel, välja arvatud viimasel: 10 minutit;

| 2.5.5. | katse kestus viimasel kiirusastmel: 20 minutit; |
| --- | --- |

2.5.5.

katse kestus viimasel kiirusastmel: 20 minutit;

| 2.5.6. | suurim katsekiirus: 10 km/h vähem kui antud rehvitüübile ettenähtud maksimumkiirus, kui katsetrummel on läbimõõduga 1,70 m ±1 %, või võrdne ettenähtud maksimumkiirusega, kui katsetrummel on läbimõõduga 2 m ±1 %. |
| --- | --- |

2.5.6.

suurim katsekiirus: 10 km/h vähem kui antud rehvitüübile ettenähtud maksimumkiirus, kui katsetrummel on läbimõõduga 1,70 m ±1 %, või võrdne ettenähtud maksimumkiirusega, kui katsetrummel on läbimõõduga 2 m ±1 %.

| 3. | Samaväärsed katsemeetodid
  Kui kasutatakse muud meetodit kui käesoleva lisa punktis 2 kirjeldatud, tuleb meetodi samaväärsust tõendada. |
| --- | --- |

3.

Samaväärsed katsemeetodid

Kui kasutatakse muud meetodit kui käesoleva lisa punktis 2 kirjeldatud, tuleb meetodi samaväärsust tõendada.

8. LISA

SELGITAV JOONIS

Vt käesoleva eeskirja punkt 2

Image

---

(1)  Rehvistandardeid on võimalik saada järgmistelt aadressidelt:

1

(2)  ETRTO, Brugmannlaan 32, bus 2, B-1060 Brussel, België.

2

(3)  TRA, 175 Montrose West Avenue, Suite 150, Copley, Ohio, 44321 Ameerika Ühendriigid

3

(4)  JATMA, 9th Floor, Toranomon Building No. 1-12, 1-Chome Toranomon Minato-ku, Tokyo 105, Jaapan

4

(5)  TRAA, Suite 1, Hawthorn House, 795 Glenferrie Road, Hawthorn, Victoria, 3122 Austraalia

5

(6)  ALAPA, Avenida Paulista 2444-12o Andar, conj. 124, 01310 Sao Paulo, SP Brasiilia

6

o

(7)  STRO, Älggatan 48 A, Nb, S-216 15 Malmö, Rootsi

7

(8)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Jugoslaavia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vakantne), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Vene Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vakantne), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32‐36 – (vakantsed), 37 – Türgi, 38-39 – (vakantsed), 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vakantne), 42 – Euroopa Ühendus (kinnitused annavad liikmesriigid, kasutades nende asjakohaseid ECE sümboleid) ja 43 – Jaapan. Järgmised numbrid kinnistatakse muudele riikidele niisuguses kronoloogilises järjekorras, nagu nad ratifitseerivad kokkuleppe, mis käsitleb ühtsete tehnonõuete kehtestamist ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ning nende nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad sellega ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär teatab sel viisil antud numbrid kokkuleppe osapooltele.

8

---

| 4.7.2006 | ET EN EN EN EN EN EN EN EN EN EN EN | Euroopa Liidu Teataja | L 181/53 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2006

ET EN EN EN EN EN EN EN EN EN EN EN

Euroopa Liidu Teataja

L 181/53

---

NÕUKOGU OTSUS,

13. märts 2006,

ühenduse ühinemise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 55 autorongide mehaaniliste haakeseadiste osade tunnustamist käsitlevate sätete kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/444/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsust 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavale ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (“1958. aasta muudetud kokkulepe”), (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3 ja artikli 4 lõike 2 teist taanet,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eeskirja nr 55 (autorongide mehaaniliste haakeseadiste osade tunnustamist käsitlevate sätete kohta) (3) standardnõuded on kavandatud mootorsõidukite kaubanduse tehniliste tõkete kaotamiseks lepinguosaliste vahel ning kõrge ohutustaseme tagamiseks sõidukite kasutamisel. |
| --- | --- |

(1)

Eeskirja nr 55 (autorongide mehaaniliste haakeseadiste osade tunnustamist käsitlevate sätete kohta) (3) standardnõuded on kavandatud mootorsõidukite kaubanduse tehniliste tõkete kaotamiseks lepinguosaliste vahel ning kõrge ohutustaseme tagamiseks sõidukite kasutamisel.

| (2) | Eeskirja nr 55 ei lisatud otsuse 97/836/EÜ II lisasse, kuna ühenduse ühinemisel 1958. aasta muudetud kokkuleppega ei vastanud kõnealune eeskiri ühenduse tehnilistele nõuetele ega spetsifikatsioonidele. |
| --- | --- |

(2)

Eeskirja nr 55 ei lisatud otsuse 97/836/EÜ II lisasse, kuna ühenduse ühinemisel 1958. aasta muudetud kokkuleppega ei vastanud kõnealune eeskiri ühenduse tehnilistele nõuetele ega spetsifikatsioonidele.

| (3) | Hilisemaid muudatusi silmas pidades tuleks eeskiri nr 55 inkorporeerida ühenduse mootorsõidukite tüübikinnituse süsteemi, |
| --- | --- |

(3)

Hilisemaid muudatusi silmas pidades tuleks eeskiri nr 55 inkorporeerida ühenduse mootorsõidukite tüübikinnituse süsteemi,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Ühendus kohaldab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 55 autorongide mehaaniliste haakeseadiste osade tunnustamist käsitlevate sätete kohta.

2.   Eeskirja tekst lisatakse käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Eeskiri nr 55 inkorporeeritakse ühenduse mootorsõidukite tüübikinnituse süsteemi.

Artikkel 3

Komisjon teavitab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäri käesolevast otsusest.

Brüssel, 13. märts 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BARTENSTEIN

---

(1)  EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78.

1

(2)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ÜRO dokument E/ECE324, E/ECE/TRANS/505, Rev. 1/add. 54/Rev.1 ja parandus nr 1.

3

---

AGREEMENT

Concerning the adoption of uniform technical prescriptions for wheeled vehicles, equipment and parts which can be fitted and/or be used on wheeled vehicles and the conditions for reciprocal recognition of approvals granted on the basis of these prescriptions (1)

(Revision 2, including the amendments which entered into force on 16 October 1995)

---

(1)  Former title of the Agreement.

---

Addendum 54:

REGULATION No 55

Revised version providing Revision 1 consolidated with Corrigendum 1 (1)

Uniform provisions concerning the approval of mechanical coupling components of combinations of vehicles

---

(1)  Corrigendum 1 to the 01 series of amendments, subject of depositary notification C.N.602.2002.TREATIES-1 dated 13 June 2002.

---

(Acts whose publication is obligatory)

Regulation No 55 of the Economic Commission for Europe of the United Nations (UN/ECE).

Uniform provisions concerning the approval of mechanical coupling components of combinations of vehicles.

1.   SCOPE

| 1.1. | This Regulation lays down the requirements which mechanical coupling devices and components shall meet in order to be regarded internationally as being mutually compatible. |
| --- | --- |

1.1.

This Regulation lays down the requirements which mechanical coupling devices and components shall meet in order to be regarded internationally as being mutually compatible.

| 1.2. | This Regulation applies to devices and components intended for: |
| --- | --- |

1.2.

This Regulation applies to devices and components intended for:

| 1.2.1. | motor vehicles and trailers intended to form a combination of vehicles (1); |
| --- | --- |

1.2.1.

motor vehicles and trailers intended to form a combination of vehicles (1);

| 1.2.2. | motor vehicles and trailers intended to form articulated vehicles (1), where the vertical load imposed on the motor vehicle by the trailer does not exceed 200 kN. |
| --- | --- |

1.2.2.

motor vehicles and trailers intended to form articulated vehicles (1), where the vertical load imposed on the motor vehicle by the trailer does not exceed 200 kN.

| 1.3. | This Regulation applies to: |
| --- | --- |

1.3.

This Regulation applies to:

| 1.3.1. | standard devices and components as defined in paragraph 2.3.; |
| --- | --- |

1.3.1.

standard devices and components as defined in paragraph 2.3.;

| 1.3.2. | non-standard devices and components as defined in paragraph 2.4.; |
| --- | --- |

1.3.2.

non-standard devices and components as defined in paragraph 2.4.;

| 1.3.3. | non-standard miscellaneous devices and components as defined in paragraph 2.5. |
| --- | --- |

1.3.3.

non-standard miscellaneous devices and components as defined in paragraph 2.5.

2.   DEFINITIONS

For the purposes of this Regulation:

| 2.1. | „mechanical coupling devices and components means” all those items on the frame, load-bearing parts of the bodywork and the chassis of the motor vehicle and trailer by means of which they are connected together to form the combination of vehicles or the articulated vehicles. Fixed or detachable parts for the attachment or operation of the mechanical coupling device or component are included. |
| --- | --- |

2.1.

„mechanical coupling devices and components means” all those items on the frame, load-bearing parts of the bodywork and the chassis of the motor vehicle and trailer by means of which they are connected together to form the combination of vehicles or the articulated vehicles. Fixed or detachable parts for the attachment or operation of the mechanical coupling device or component are included.

| 2.2. | automatic coupling requirement is achieved if reversing the towing vehicle against the trailer is sufficient to engage the coupling completely, to lock it automatically and to indicate proper engagement of the locking devices without any external intervention.
  In the case of hook type couplings automatic coupling requirement is achieved if opening and closing of the coupling locking device takes place without any external intervention when the drawbar eye is inserted into the hook. |
| --- | --- |

2.2.

automatic coupling requirement is achieved if reversing the towing vehicle against the trailer is sufficient to engage the coupling completely, to lock it automatically and to indicate proper engagement of the locking devices without any external intervention.

In the case of hook type couplings automatic coupling requirement is achieved if opening and closing of the coupling locking device takes place without any external intervention when the drawbar eye is inserted into the hook.

| 2.3. | standard mechanical coupling devices and components conform to standard dimensions and characteristic values as given in this Regulation. They are interchangeable within their class, independent of manufacturer. |
| --- | --- |

2.3.

standard mechanical coupling devices and components conform to standard dimensions and characteristic values as given in this Regulation. They are interchangeable within their class, independent of manufacturer.

| 2.4. | non-standard mechanical coupling devices and components do not conform in all respects to the standard dimensions and characteristic values given in this Regulation but can be connected to standard coupling devices and components in the relevant class. |
| --- | --- |

2.4.

non-standard mechanical coupling devices and components do not conform in all respects to the standard dimensions and characteristic values given in this Regulation but can be connected to standard coupling devices and components in the relevant class.

| 2.5. | non-standard miscellaneous mechanical coupling devices and components do not conform to standard dimensions and characteristic values as given in this Regulation and cannot be connected to standard coupling devices and components. They include, for example, devices which do not correspond with any of the Classes A to L and T listed in paragraph 2.6. such as those intended for special, heavy transport use and miscellaneous devices conforming to existing national standards. |
| --- | --- |

2.5.

non-standard miscellaneous mechanical coupling devices and components do not conform to standard dimensions and characteristic values as given in this Regulation and cannot be connected to standard coupling devices and components. They include, for example, devices which do not correspond with any of the Classes A to L and T listed in paragraph 2.6. such as those intended for special, heavy transport use and miscellaneous devices conforming to existing national standards.

| 2.6. | mechanical coupling devices and components are classified according to type as follows: |
| --- | --- |

2.6.

mechanical coupling devices and components are classified according to type as follows:

| 2.6.1. | Class A | Coupling balls and towing brackets employing a 50 mm diameter spherical device and brackets on the towing vehicle for connecting to the trailer by means of a coupling head — see annex 5, paragraph 1. |
| --- | --- | --- |

2.6.1.

Class A

Coupling balls and towing brackets employing a 50 mm diameter spherical device and brackets on the towing vehicle for connecting to the trailer by means of a coupling head — see annex 5, paragraph 1.

| 2.6.1.1. | Class A50-1 to 50-5 | Standard 50 mm diameter coupling balls with flange type bolted fixing. |
| --- | --- | --- |

2.6.1.1.

Class A50-1 to 50-5

Standard 50 mm diameter coupling balls with flange type bolted fixing.

| 2.6.1.2. | Class A50-X | Non-standard 50 mm diameter coupling balls and brackets. |
| --- | --- | --- |

2.6.1.2.

Class A50-X

Non-standard 50 mm diameter coupling balls and brackets.

| 2.6.2. | Class B | Coupling heads fitted to the drawbar of trailers for connecting to the 50 mm diameter coupling ball on the towing vehicle — see annex 5, paragraph 2. |
| --- | --- | --- |

2.6.2.

Class B

Coupling heads fitted to the drawbar of trailers for connecting to the 50 mm diameter coupling ball on the towing vehicle — see annex 5, paragraph 2.

| 2.6.2.1. | Class B50-X | Non-standard 50 mm diameter coupling heads. |
| --- | --- | --- |

2.6.2.1.

Class B50-X

Non-standard 50 mm diameter coupling heads.

| 2.6.3. | Class C | Drawbar couplings with a 50 mm diameter pin and with a jaw and an automatic closing and locking pin on the towing vehicle for connecting to the trailer by means of a drawbar eye — see annex 5, paragraph 3. |
| --- | --- | --- |

2.6.3.

Class C

Drawbar couplings with a 50 mm diameter pin and with a jaw and an automatic closing and locking pin on the towing vehicle for connecting to the trailer by means of a drawbar eye — see annex 5, paragraph 3.

| 2.6.3.1. | Class C50-1 to 50-7 | Standard 50 mm pin diameter drawbar couplings. |
| --- | --- | --- |

2.6.3.1.

Class C50-1 to 50-7

Standard 50 mm pin diameter drawbar couplings.

| 2.6.3.2. | Class C50-X | Non-standard 50 mm pin diameter drawbar couplings. |
| --- | --- | --- |

2.6.3.2.

Class C50-X

Non-standard 50 mm pin diameter drawbar couplings.

| 2.6.4. | Class D | Drawbar eyes having a parallel hole suitable for a 50 mm diameter pin and fitted to the drawbar of trailers for connecting to automatic drawbar couplings — see annex 5, paragraph 4. |
| --- | --- | --- |

2.6.4.

Class D

Drawbar eyes having a parallel hole suitable for a 50 mm diameter pin and fitted to the drawbar of trailers for connecting to automatic drawbar couplings — see annex 5, paragraph 4.

| 2.6.4.1. | Class D50-A | Standard 50 mm pin diameter drawbar eyes for welded attachment. |
| --- | --- | --- |

2.6.4.1.

Class D50-A

Standard 50 mm pin diameter drawbar eyes for welded attachment.

| 2.6.4.2. | Class D50-B | Standard 50 mm pin diameter drawbar eyes for threaded attachment. |
| --- | --- | --- |

2.6.4.2.

Class D50-B

Standard 50 mm pin diameter drawbar eyes for threaded attachment.

| 2.6.4.3. | Class D50-C& 50-D | Standard 50 mm pin diameter drawbar eyes for bolted attachment. |
| --- | --- | --- |

2.6.4.3.

Class D50-C& 50-D

Standard 50 mm pin diameter drawbar eyes for bolted attachment.

| 2.6.4.4. | Class D50-X | Non-standard 50 mm pin diameter drawbar eyes. |
| --- | --- | --- |

2.6.4.4.

Class D50-X

Non-standard 50 mm pin diameter drawbar eyes.

| 2.6.5. | Class E | Non-standard drawbars comprising overrun devices and similar items of equipment mounted on the front of the towed vehicle, or to the vehicle chassis, which are suitable for coupling to the towing vehicle by means of drawbar eyes, coupling heads or similar coupling devices — see annex 5, paragraph 5. |
| --- | --- | --- |
| | Drawbars may be hinged to move freely in a vertical plane and not support any vertical load or be fixed in a vertical plane so as to support a vertical load (Rigid drawbars). Rigid drawbars can be entirely rigid or be flexibly mounted. |
| | Drawbars may comprise more than one component and may be adjustable or cranked. |
| | This Regulation applies to drawbars which are separate units, not an integral part of the chassis of the towed vehicle. |

2.6.5.

Class E

Non-standard drawbars comprising overrun devices and similar items of equipment mounted on the front of the towed vehicle, or to the vehicle chassis, which are suitable for coupling to the towing vehicle by means of drawbar eyes, coupling heads or similar coupling devices — see annex 5, paragraph 5.

Drawbars may be hinged to move freely in a vertical plane and not support any vertical load or be fixed in a vertical plane so as to support a vertical load (Rigid drawbars). Rigid drawbars can be entirely rigid or be flexibly mounted.

Drawbars may comprise more than one component and may be adjustable or cranked.

This Regulation applies to drawbars which are separate units, not an integral part of the chassis of the towed vehicle.

| 2.6.6. | Class F | Non-standard drawbeams comprising all components and devices between the coupling devices, such as coupling balls and drawbar couplings, and the frame (for example the rear cross member), the load-bearing bodywork or the chassis of the towing vehicle — see annex 5, paragraph 6. |
| --- | --- | --- |

2.6.6.

Class F

Non-standard drawbeams comprising all components and devices between the coupling devices, such as coupling balls and drawbar couplings, and the frame (for example the rear cross member), the load-bearing bodywork or the chassis of the towing vehicle — see annex 5, paragraph 6.

| 2.6.7. | Class G | Fifth wheel couplings are plate type couplings having an automatic coupling lock and are fitted to the towing vehicle for connecting with a 50 mm diameter fifth wheel coupling pin fitted to a semitrailer — see annex 5, paragraph 7. |
| --- | --- | --- |

2.6.7.

Class G

Fifth wheel couplings are plate type couplings having an automatic coupling lock and are fitted to the towing vehicle for connecting with a 50 mm diameter fifth wheel coupling pin fitted to a semitrailer — see annex 5, paragraph 7.

| 2.6.7.1. | Class G50 | Standard 50 mm pin diameter fifth wheel couplings. |
| --- | --- | --- |

2.6.7.1.

Class G50

Standard 50 mm pin diameter fifth wheel couplings.

| 2.6.7.2. | Class G50-X | Non-standard 50 mm pin diameter fifth wheel couplings. |
| --- | --- | --- |

2.6.7.2.

Class G50-X

Non-standard 50 mm pin diameter fifth wheel couplings.

| 2.6.8. | Class H | Fifth wheel coupling pins, 50 mm diameter, are devices fitted to a semitrailer to connect with the fifth wheel coupling of the towing vehicle — see annex 5, paragraph 8. |
| --- | --- | --- |

2.6.8.

Class H

Fifth wheel coupling pins, 50 mm diameter, are devices fitted to a semitrailer to connect with the fifth wheel coupling of the towing vehicle — see annex 5, paragraph 8.

| 2.6.8.1. | Class H50-X | Non-standard 50 mm pin diameter fifth wheel coupling pins. |
| --- | --- | --- |

2.6.8.1.

Class H50-X

Non-standard 50 mm pin diameter fifth wheel coupling pins.

| 2.6.9. | Class J | Non-standard mounting plates comprising all components and devices for attaching fifth wheel couplings to the frame or chassis of the towing vehicle. The mounting plate may have provision for moving horizontally, that is to form a sliding fifth wheel — see annex 5, paragraph 9. |
| --- | --- | --- |

2.6.9.

Class J

Non-standard mounting plates comprising all components and devices for attaching fifth wheel couplings to the frame or chassis of the towing vehicle. The mounting plate may have provision for moving horizontally, that is to form a sliding fifth wheel — see annex 5, paragraph 9.

| 2.6.10. | Class K | Standard, hook type couplings intended for use with appropriate Class L type toroidal drawbar eyes — see annex 5, paragraph 10. |
| --- | --- | --- |

2.6.10.

Class K

Standard, hook type couplings intended for use with appropriate Class L type toroidal drawbar eyes — see annex 5, paragraph 10.

| 2.6.11. | Class L | Standard toroidal drawbar eyes for use with appropriate Class K hook type couplings — see annex 5, paragraph 4. |
| --- | --- | --- |

2.6.11.

Class L

Standard toroidal drawbar eyes for use with appropriate Class K hook type couplings — see annex 5, paragraph 4.

| 2.6.12. | Class S | Devices and components which do not conform to any of the Classes A to L or T above and which are used, for example, for special heavy transport or are devices unique to some countries and covered by existing national standards. |
| --- | --- | --- |

2.6.12.

Class S

Devices and components which do not conform to any of the Classes A to L or T above and which are used, for example, for special heavy transport or are devices unique to some countries and covered by existing national standards.

| 2.6.13. | Class T | Non-standard, non-automatic dedicated drawbar type couplings which are able to be separated only by the use of tools and are typically used for trailers of car transporters. They shall be approved as a matched pair. |
| --- | --- | --- |

2.6.13.

Class T

Non-standard, non-automatic dedicated drawbar type couplings which are able to be separated only by the use of tools and are typically used for trailers of car transporters. They shall be approved as a matched pair.

| 2.7. | Steering wedges are devices or components mounted on semitrailers which control positive steering of the trailer in conjunction with the fifth wheel coupling. |
| --- | --- |

2.7.

Steering wedges are devices or components mounted on semitrailers which control positive steering of the trailer in conjunction with the fifth wheel coupling.

| 2.8. | Remote control systems are devices and components which enable the coupling device to be operated from the side of the vehicle or from the driving cab of the vehicle. |
| --- | --- |

2.8.

Remote control systems are devices and components which enable the coupling device to be operated from the side of the vehicle or from the driving cab of the vehicle.

| 2.9. | Remote indicators are devices and components which give an indication in the vehicle cab that coupling has been effected and that the locking devices have engaged. |
| --- | --- |

2.9.

Remote indicators are devices and components which give an indication in the vehicle cab that coupling has been effected and that the locking devices have engaged.

| 2.10. | „type of coupling device or component” means a device or component which does not differ in such essential respects as: |
| --- | --- |

2.10.

„type of coupling device or component” means a device or component which does not differ in such essential respects as:

| 2.10.1. | the manufacturer's or supplier s trade name or mark; |
| --- | --- |

2.10.1.

the manufacturer's or supplier s trade name or mark;

| 2.10.2. | the class of coupling as defined in paragraph 2.6.; |
| --- | --- |

2.10.2.

the class of coupling as defined in paragraph 2.6.;

| 2.10.3. | the external shape, principal dimensions or fundamental difference in design including materials used; and |
| --- | --- |

2.10.3.

the external shape, principal dimensions or fundamental difference in design including materials used; and

| 2.10.4. | the characteristic values D, Dc, S, V and U as defined in paragraph 2.11. |
| --- | --- |

2.10.4.

the characteristic values D, Dc, S, V and U as defined in paragraph 2.11.

| 2.11. | The characteristic values D, Dc, S, V and U are defined or determined as: |
| --- | --- |

2.11.

The characteristic values D, Dc, S, V and U are defined or determined as:

| 2.11.1. | The D or Dc value is the theoretical reference value for the horizontal forces in the towing vehicle and the trailer and is used as the basis for horizontal loads in the dynamic tests. For mechanical coupling devices and components not designed to support imposed vertical loads, the value is:
  D = g ((T · R)/(T + R)) kN
  For mechanical coupling devices and components for centre axle trailers as defined in 2.13, the value is:
  Dc = g ((T · C)/(T + C)) kN
  For fifth wheel couplings of Class G, fifth wheel coupling pins of Class H and mounting plates of Class J, as defined in paragraph 2.6., the value is:
  D = g ((0,6 · T ·R)/(T + R-U)) kN
  where:






  T | is the technically permissible maximum mass of the towing vehicle, in tonnes. Where relevant, this includes the vertical load imposed by a centre axle trailer. (2) |
| --- | --- | --- |
| R | is the technically permissible maximum mass, in tonnes, of a trailer with drawbar free to move in a vertical plane, or of a semitrailer. (2) |
| C | is the mass, in tonnes, transmitted to the ground by the axle or axles of the centre axle trailer, as defined in paragraph 2.13., when coupled to the towing vehicle and loaded to the technically permissible maximum mass (2). For Category O1 and O2 centre axle trailers (3) the technically permissible maximum mass will be that declared by the manufacturer of the towing vehicle. |
| g | is the acceleration due to gravity (assumed to be 9,81 m/s2 |
| U | is as defined in paragraph 2.11.2. |
| S | is as defined in paragraph 2.11.3. |

2.11.1.

The D or Dc value is the theoretical reference value for the horizontal forces in the towing vehicle and the trailer and is used as the basis for horizontal loads in the dynamic tests. For mechanical coupling devices and components not designed to support imposed vertical loads, the value is:

D = g ((T · R)/(T + R)) kN

For mechanical coupling devices and components for centre axle trailers as defined in 2.13, the value is:

Dc = g ((T · C)/(T + C)) kN

For fifth wheel couplings of Class G, fifth wheel coupling pins of Class H and mounting plates of Class J, as defined in paragraph 2.6., the value is:

D = g ((0,6 · T ·R)/(T + R-U)) kN

where:

T

is the technically permissible maximum mass of the towing vehicle, in tonnes. Where relevant, this includes the vertical load imposed by a centre axle trailer. (2)

R

is the technically permissible maximum mass, in tonnes, of a trailer with drawbar free to move in a vertical plane, or of a semitrailer. (2)

C

is the mass, in tonnes, transmitted to the ground by the axle or axles of the centre axle trailer, as defined in paragraph 2.13., when coupled to the towing vehicle and loaded to the technically permissible maximum mass (2). For Category O1 and O2 centre axle trailers (3) the technically permissible maximum mass will be that declared by the manufacturer of the towing vehicle.

g

is the acceleration due to gravity (assumed to be 9,81 m/s2

U

is as defined in paragraph 2.11.2.

S

is as defined in paragraph 2.11.3.

| 2.11.2. | The U value is the vertical mass, in tonnes, imposed on the fifth wheel coupling by the semitrailer of technically permissible maximum mass (2) |
| --- | --- |

2.11.2.

The U value is the vertical mass, in tonnes, imposed on the fifth wheel coupling by the semitrailer of technically permissible maximum mass (2)

| 2.11.3. | The S value is the vertical mass, in kilograms, imposed on the coupling, under static conditions, by the centre axle trailer, as defined in paragraph 2.13., of technically permissible maximum mass (2) |
| --- | --- |

2.11.3.

The S value is the vertical mass, in kilograms, imposed on the coupling, under static conditions, by the centre axle trailer, as defined in paragraph 2.13., of technically permissible maximum mass (2)

| 2.11.4. | The V value is the theoretical reference value of the amplitude of the vertical force imposed on the coupling by the centre axle trailer of technically permissible maximum mass greater than 3,5 tonnes. The V value is used as the basis for vertical forces in the dynamic tests.

  V = (a · C · X2) / L2
  (See the Note below)
  where:






  a | is an equivalent vertical acceleration at the coupling depending on the type of suspension system of the rear axle of the towing vehicle. |
| --- | --- | --- |

2.11.4.

The V value is the theoretical reference value of the amplitude of the vertical force imposed on the coupling by the centre axle trailer of technically permissible maximum mass greater than 3,5 tonnes. The V value is used as the basis for vertical forces in the dynamic tests.

V = (a · C · X2) / L2
  (See the Note below)

where:

a

is an equivalent vertical acceleration at the coupling depending on the type of suspension system of the rear axle of the towing vehicle.

For air suspension (or suspension systems with equivalent damping characteristics)

a = 1n8 m/s2

For other types of suspension:

a = 2n4 m/s2

| X | is the length of the loading area of the trailer, in metres (see Figure 1) |
| --- | --- |

X

is the length of the loading area of the trailer, in metres (see Figure 1)

| L | is the distance from the centre of the drawbar eye to the centre of the axle assembly, in metres (see Figure 1) |
| --- | --- |

L

is the distance from the centre of the drawbar eye to the centre of the axle assembly, in metres (see Figure 1)

Note: (X2 / L2) ≥ 1,0

(If less than 1,0, the value of 1,0 shall be used)

Figure 1

Dimensions of the centre axle trailer

Image

| 2.12. | Symbols and definitions used in annex 6 of this Regulation.






  Av | = | maximum permitted axle mass of the steered axle in tonnes. |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | mass of centre axle trailer in tonnes — see paragraph 2.11.1. of this Regulation. |
| D | = | D value in kN — see paragraph 2.11.1. of this Regulation. |
| Dc | = | Dc value in kN for centre axle trailers — see paragraph 2.11.1. of this Regulation. |
| R | = | mass of towed vehicle in tonnes — see paragraph 2.11.1. of this Regulation. |
| T | = | mass of towing vehicle in tonnes — see paragraph 2.11.1. of this Regulation. |
| Fa | = | static lifting force in kN. |
| Fh | = | horizontal component of test force in longitudinal axis of vehicle in kN. |
| Fs | = | vertical component of test force in kN. |
| S | = | static vertical mass in kg. |
| U | = | fifth wheel imposed vertical mass in tonnes. |
| V | = | V-value in kN — see paragraph 2.11.4. of this Regulation. |
| a | = | equivalent vertical acceleration factor at the coupling point of centre axle trailers depending on the type of suspension of the rear axle(s) of the towing vehicle — see paragraph 2.11.4. of this Regulation. |
| e | = | longitudinal distance between the coupling point of coupling balls which can be dismantled and the vertical plane of the fixing points (see Figures 20c to 20f) in mm. |
| f | = | vertical distance between the coupling point of coupling balls which can be dismantled and the horizontal plane of the fixing points (see Figures 20c to 20f) in mm. |
| g | = | acceleration due to gravity, assumed as 9,81 m/s2. |
| L | = | theoretical drawbar length between the centre of the drawbar eye and the centre of the axle assembly in metres. |
| X | = | length of the loading area of a centre axle trailer in metres. |
| Subscripts: |
| O | = | maximum test force |
| U | = | minimum test force |
| a | = | static force |
| h | = | horizontal |
| p | = | pulsating |
| res | = | resultant |
| s | = | vertical |
| w | = | alternating force |

2.12.

Av

=

maximum permitted axle mass of the steered axle in tonnes.

C

=

mass of centre axle trailer in tonnes — see paragraph 2.11.1. of this Regulation.

D

=

D value in kN — see paragraph 2.11.1. of this Regulation.

Dc

=

Dc value in kN for centre axle trailers — see paragraph 2.11.1. of this Regulation.

R

=

mass of towed vehicle in tonnes — see paragraph 2.11.1. of this Regulation.

T

=

mass of towing vehicle in tonnes — see paragraph 2.11.1. of this Regulation.

Fa

=

static lifting force in kN.

Fh

=

horizontal component of test force in longitudinal axis of vehicle in kN.

Fs

=

vertical component of test force in kN.

S

=

static vertical mass in kg.

U

=

fifth wheel imposed vertical mass in tonnes.

V

=

V-value in kN — see paragraph 2.11.4. of this Regulation.

a

=

equivalent vertical acceleration factor at the coupling point of centre axle trailers depending on the type of suspension of the rear axle(s) of the towing vehicle — see paragraph 2.11.4. of this Regulation.

e

=

longitudinal distance between the coupling point of coupling balls which can be dismantled and the vertical plane of the fixing points (see Figures 20c to 20f) in mm.

f

=

vertical distance between the coupling point of coupling balls which can be dismantled and the horizontal plane of the fixing points (see Figures 20c to 20f) in mm.

g

=

acceleration due to gravity, assumed as 9,81 m/s2.

L

=

theoretical drawbar length between the centre of the drawbar eye and the centre of the axle assembly in metres.

X

=

length of the loading area of a centre axle trailer in metres.

Subscripts:

O

=

maximum test force

U

=

minimum test force

a

=

static force

h

=

horizontal

p

=

pulsating

res

=

resultant

s

=

vertical

w

=

alternating force

| 2.13. | „Centre axle trailer” means a trailer having a drawbar which cannot move in a vertical plane independent of the trailer and having an axle or axles positioned close to the centre of gravity of the trailer, when uniformly loaded. The vertical load imposed on the coupling of the towing vehicle shall not exceed 10 per cent of the maximum mass of the trailer, or 1 000 kg, whichever is the lesser. The maximum mass of the centre axle trailer means the total mass transmitted to the ground by the axle or axles of the trailer when coupled to a towing vehicle and when loaded to the technically permissible maximum mass (4). |
| --- | --- |

2.13.

„Centre axle trailer” means a trailer having a drawbar which cannot move in a vertical plane independent of the trailer and having an axle or axles positioned close to the centre of gravity of the trailer, when uniformly loaded. The vertical load imposed on the coupling of the towing vehicle shall not exceed 10 per cent of the maximum mass of the trailer, or 1 000 kg, whichever is the lesser. The maximum mass of the centre axle trailer means the total mass transmitted to the ground by the axle or axles of the trailer when coupled to a towing vehicle and when loaded to the technically permissible maximum mass (4).

| 2.14. | „Positive mechanical engagement” means that the design and geometry of a device and its component parts shall be such that it will not open or disengage under the action of any forces or components of forces to which it is subject during normal use or testing. |
| --- | --- |

2.14.

„Positive mechanical engagement” means that the design and geometry of a device and its component parts shall be such that it will not open or disengage under the action of any forces or components of forces to which it is subject during normal use or testing.

| 2.15. | „Vehicle type” means vehicles which do not differ in such essential respects as the structure, dimensions, shape and materials in areas to which the mechanical coupling device or component is affixed. This applies to both the towing vehicle and trailer. |
| --- | --- |

2.15.

„Vehicle type” means vehicles which do not differ in such essential respects as the structure, dimensions, shape and materials in areas to which the mechanical coupling device or component is affixed. This applies to both the towing vehicle and trailer.

3.   APPLICATION FOR APPROVAL OF A MECHANICAL COUPLING DEVICE OR COMPONENT

| 3.1. | The application for approval shall be submitted by the holder of the trade name or mark or by his duly accredited representative. |
| --- | --- |

3.1.

The application for approval shall be submitted by the holder of the trade name or mark or by his duly accredited representative.

| 3.2. | For each type of mechanical coupling device or component the application shall be accompanied by the following information, for example, by means of the Communication form given in annex 1: |
| --- | --- |

3.2.

For each type of mechanical coupling device or component the application shall be accompanied by the following information, for example, by means of the Communication form given in annex 1:

| 3.2.1. | details of all manufacturer's or supplier's trade names or marks to be applied to the coupling device or component; |
| --- | --- |

3.2.1.

details of all manufacturer's or supplier's trade names or marks to be applied to the coupling device or component;

| 3.2.2. | three sets of drawings which are sufficiently detailed to define the device or component and which specify how it is to be fitted to the vehicle; the drawings shall show the position and space provided for the approval number and other marking as given in paragraph 7.; |
| --- | --- |

3.2.2.

three sets of drawings which are sufficiently detailed to define the device or component and which specify how it is to be fitted to the vehicle; the drawings shall show the position and space provided for the approval number and other marking as given in paragraph 7.;

| 3.2.3. | a statement of the values of D, Dc, S, V and U as applicable and as defined in paragraph 2.11.
  For Class A towing brackets a statement of the maximum permissible towing vehicle and trailer masses and the maximum permissible static vertical imposed load on the tow ball as advised by the manufacturer of the towing vehicle; |
| --- | --- |

3.2.3.

a statement of the values of D, Dc, S, V and U as applicable and as defined in paragraph 2.11.

For Class A towing brackets a statement of the maximum permissible towing vehicle and trailer masses and the maximum permissible static vertical imposed load on the tow ball as advised by the manufacturer of the towing vehicle;

| 3.2.3.1. | The characteristic values shall be at least equal to those applicable to the maximum permissible towing vehicle, trailer and combination masses. |
| --- | --- |

3.2.3.1.

The characteristic values shall be at least equal to those applicable to the maximum permissible towing vehicle, trailer and combination masses.

| 3.2.4. | a detailed technical description of the device or component, specifying, in particular, the type and the materials used; |
| --- | --- |

3.2.4.

a detailed technical description of the device or component, specifying, in particular, the type and the materials used;

| 3.2.5. | restrictions on the vehicles to which the coupling may be fitted — see annex 1, paragraph 12 and annex 5, paragraph 3.4.; |
| --- | --- |

3.2.5.

restrictions on the vehicles to which the coupling may be fitted — see annex 1, paragraph 12 and annex 5, paragraph 3.4.;

| 3.2.6. | one sample, plus additional samples as requested by the type approval authority or technical service; |
| --- | --- |

3.2.6.

one sample, plus additional samples as requested by the type approval authority or technical service;

| 3.2.7. | all samples shall be fully finished with the final surface treatment applied. However, if the final treatment is by painting or epoxy powder coating, this should be omitted; |
| --- | --- |

3.2.7.

all samples shall be fully finished with the final surface treatment applied. However, if the final treatment is by painting or epoxy powder coating, this should be omitted;

| 3.2.8. | in the case of a mechanical coupling device or component designed for a specific vehicle type, the manufacturer of the device or component shall also submit the installation data given by the vehicle manufacturer. The approval authority or technical service may also request that a vehicle representative of the type be submitted. |
| --- | --- |

3.2.8.

in the case of a mechanical coupling device or component designed for a specific vehicle type, the manufacturer of the device or component shall also submit the installation data given by the vehicle manufacturer. The approval authority or technical service may also request that a vehicle representative of the type be submitted.

4.   GENERAL REQUIREMENTS FOR MECHANICAL COUPLING DEVICES OR COMPONENTS

| 4.1. | Each sample shall conform to the dimensional and strength specifications set out in annexes 5 and 6. Following the tests specified in annex 6 there shall not be any cracks, fractures or any excessive permanent distortion which would be detrimental to the satisfactory operation of the device or component. |
| --- | --- |

4.1.

Each sample shall conform to the dimensional and strength specifications set out in annexes 5 and 6. Following the tests specified in annex 6 there shall not be any cracks, fractures or any excessive permanent distortion which would be detrimental to the satisfactory operation of the device or component.

| 4.2. | All parts of the mechanical coupling device or component whose failure could result in separation of the vehicle and trailer shall be made of steel. Other materials may be used provided that equivalence has been demonstrated by the manufacturer to the satisfaction of the type approval authority or technical service of the Contracting Party applying this Regulation. |
| --- | --- |

4.2.

All parts of the mechanical coupling device or component whose failure could result in separation of the vehicle and trailer shall be made of steel. Other materials may be used provided that equivalence has been demonstrated by the manufacturer to the satisfaction of the type approval authority or technical service of the Contracting Party applying this Regulation.

| 4.3. | The mechanical coupling devices or components shall be safe to operate and coupling and uncoupling shall be possible by one person without the use of tools. With the exception of Class T couplings only devices which allow automatic coupling shall be allowed for the coupling of trailers having a maximum technically permissible mass greater than 3,5 tonnes. |
| --- | --- |

4.3.

The mechanical coupling devices or components shall be safe to operate and coupling and uncoupling shall be possible by one person without the use of tools. With the exception of Class T couplings only devices which allow automatic coupling shall be allowed for the coupling of trailers having a maximum technically permissible mass greater than 3,5 tonnes.

| 4.4. | The mechanical coupling devices or components shall be designed and manufactured such that in normal use and with correct maintenance and replacement of wearing parts they will continue to function satisfactorily and retain the characteristics prescribed by this Regulation. |
| --- | --- |

4.4.

The mechanical coupling devices or components shall be designed and manufactured such that in normal use and with correct maintenance and replacement of wearing parts they will continue to function satisfactorily and retain the characteristics prescribed by this Regulation.

| 4.5. | All mechanical coupling devices or components shall be designed to have positive mechanical engagement and the closed position shall be locked at least once by further positive mechanical engagement unless further requirements are stated in annex 5. Alternatively there may be two or more separate arrangements to ensure the integrity of the device but each arrangement shall be designed to have positive mechanical engagement and shall be tested individually to any requirements given in annex 6. Positive mechanical engagement shall be as defined in paragraph 2.14.
  Spring forces may be used only to close the device and to prevent the effects of vibration from causing component parts of the device to move to positions where it may open or disengage.
  The failure or omission of any one single spring shall not allow the complete device to open or disengage. |
| --- | --- |

4.5.

All mechanical coupling devices or components shall be designed to have positive mechanical engagement and the closed position shall be locked at least once by further positive mechanical engagement unless further requirements are stated in annex 5. Alternatively there may be two or more separate arrangements to ensure the integrity of the device but each arrangement shall be designed to have positive mechanical engagement and shall be tested individually to any requirements given in annex 6. Positive mechanical engagement shall be as defined in paragraph 2.14.

Spring forces may be used only to close the device and to prevent the effects of vibration from causing component parts of the device to move to positions where it may open or disengage.

The failure or omission of any one single spring shall not allow the complete device to open or disengage.

| 4.6. | Every device or component shall be accompanied by installation and operating instructions giving sufficient information for any competent person to install it correctly on the vehicle and operate it properly — see also annex 7. The instructions shall be in at least the language of the country in which it will be offered for sale. In the case of devices and components supplied for original equipment fitting by a vehicle manufacturer or bodybuilder, installation instructions may be dispensed with but the vehicle manufacturer or bodybuilder will be responsible for ensuring that the vehicle operator is supplied with the necessary instructions for correct operation of the coupling device or component. |
| --- | --- |

4.6.

Every device or component shall be accompanied by installation and operating instructions giving sufficient information for any competent person to install it correctly on the vehicle and operate it properly — see also annex 7. The instructions shall be in at least the language of the country in which it will be offered for sale. In the case of devices and components supplied for original equipment fitting by a vehicle manufacturer or bodybuilder, installation instructions may be dispensed with but the vehicle manufacturer or bodybuilder will be responsible for ensuring that the vehicle operator is supplied with the necessary instructions for correct operation of the coupling device or component.

| 4.7. | For devices and components of Class A, or Class S, if applicable, for use with trailers of maximum permissible mass not exceeding 3,5 tonnes, and which are produced by manufacturers not having any association with the vehicle manufacturer and where the devices and components are intended for fitting in the after-market, the height and other installation features of the coupling shall, in all cases, be verified by the type approval authority or technical service in accordance with annex 7, paragraph 1. |
| --- | --- |

4.7.

For devices and components of Class A, or Class S, if applicable, for use with trailers of maximum permissible mass not exceeding 3,5 tonnes, and which are produced by manufacturers not having any association with the vehicle manufacturer and where the devices and components are intended for fitting in the after-market, the height and other installation features of the coupling shall, in all cases, be verified by the type approval authority or technical service in accordance with annex 7, paragraph 1.

| 4.8. | For heavy duty and other non-standard miscellaneous coupling devices or components, Class S and Class T, the relevant requirements in annexes 5, 6 and 7 for the closest standard or non-standard device or component shall be used. |
| --- | --- |

4.8.

For heavy duty and other non-standard miscellaneous coupling devices or components, Class S and Class T, the relevant requirements in annexes 5, 6 and 7 for the closest standard or non-standard device or component shall be used.

5.   APPLICATION FOR APPROVAL OF A VEHICLE FITTED WITH A MECHANICAL COUPLING DEVICE OR COMPONENT

| 5.1. | Where a vehicle manufacturer applies for approval of a vehicle fitted with a mechanical coupling device or component or authorises the use of a vehicle for towing any form of trailer, then, at the request of a bona fide applicant for possible type approval for a mechanical coupling device or component, or of the type approval authority or technical service of a Contracting Party, the vehicle manufacturer shall readily make available to that inquirer or authority or technical service, such information as required in paragraph 5.3. below, to enable a manufacturer of a coupling device or component to properly design and manufacture a mechanical coupling device or component for that vehicle. At the request of a bona fide applicant for possible type approval for a mechanical coupling device or component, any information given in paragraph 5.3. below which is held by the type approval authority shall be released to that applicant. |
| --- | --- |

5.1.

Where a vehicle manufacturer applies for approval of a vehicle fitted with a mechanical coupling device or component or authorises the use of a vehicle for towing any form of trailer, then, at the request of a bona fide applicant for possible type approval for a mechanical coupling device or component, or of the type approval authority or technical service of a Contracting Party, the vehicle manufacturer shall readily make available to that inquirer or authority or technical service, such information as required in paragraph 5.3. below, to enable a manufacturer of a coupling device or component to properly design and manufacture a mechanical coupling device or component for that vehicle. At the request of a bona fide applicant for possible type approval for a mechanical coupling device or component, any information given in paragraph 5.3. below which is held by the type approval authority shall be released to that applicant.

| 5.2. | The application for approval of a vehicle type with regard to the fitting of a mechanical coupling device or component shall be submitted by the vehicle manufacturer or by his duly accredited representative. |
| --- | --- |

5.2.

The application for approval of a vehicle type with regard to the fitting of a mechanical coupling device or component shall be submitted by the vehicle manufacturer or by his duly accredited representative.

| 5.3. | It shall be accompanied by the following information to enable the type approval authority to complete the communication form given in annex 2. |
| --- | --- |

5.3.

It shall be accompanied by the following information to enable the type approval authority to complete the communication form given in annex 2.

| 5.3.1. | a detailed description of the vehicle type and of the mechanical coupling device or component and, at the request of the type approval authority or technical service, a copy of the approval form for the device or component; |
| --- | --- |

5.3.1.

a detailed description of the vehicle type and of the mechanical coupling device or component and, at the request of the type approval authority or technical service, a copy of the approval form for the device or component;

| 5.3.2. | The information shall also include the maximum permissible masses of the towing and towed vehicles, the distribution of the maximum permissible mass of the towing vehicle between the axles, the maximum permissible axle masses, the maximum permissible vertical loading to be imposed on the rear of the towing vehicle and details and/or drawings of the installation mounting points for the device or component and of any additional reinforcing plates, support brackets and so on, necessary for safe attachment of the mechanical coupling device or component to the towing vehicle; |
| --- | --- |

5.3.2.

The information shall also include the maximum permissible masses of the towing and towed vehicles, the distribution of the maximum permissible mass of the towing vehicle between the axles, the maximum permissible axle masses, the maximum permissible vertical loading to be imposed on the rear of the towing vehicle and details and/or drawings of the installation mounting points for the device or component and of any additional reinforcing plates, support brackets and so on, necessary for safe attachment of the mechanical coupling device or component to the towing vehicle;

| 5.3.2.1. | the loading condition at which the height of the tow ball of M1 category vehicles is to be measured — see paragraph 2 of annex 7, appendix 1. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

the loading condition at which the height of the tow ball of M1 category vehicles is to be measured — see paragraph 2 of annex 7, appendix 1.

| 5.3.3. | three sets of drawings which are sufficiently detailed to identify the device or component and which specify how it is to be fitted to the vehicle; the drawings shall show the position and space provided for the approval number and other marking as given in paragraph 7.; |
| --- | --- |

5.3.3.

three sets of drawings which are sufficiently detailed to identify the device or component and which specify how it is to be fitted to the vehicle; the drawings shall show the position and space provided for the approval number and other marking as given in paragraph 7.;

| 5.3.4. | a detailed technical description of the device or component, specifying, in particular, the type and the materials used; |
| --- | --- |

5.3.4.

a detailed technical description of the device or component, specifying, in particular, the type and the materials used;

| 5.3.5. | a statement of the values of D, Dc, S, V and U as applicable and as defined in paragraph 2.11.; |
| --- | --- |

5.3.5.

a statement of the values of D, Dc, S, V and U as applicable and as defined in paragraph 2.11.;

| 5.3.5.1. | The characteristic values shall be at least equal to those applicable to the maximum permissible towing vehicle, trailer and combination masses. |
| --- | --- |

5.3.5.1.

The characteristic values shall be at least equal to those applicable to the maximum permissible towing vehicle, trailer and combination masses.

| 5.3.6. | a vehicle, representative of the type to be approved and fitted with a mechanical coupling device, shall be submitted to the type approval authority or technical service which may also request additional samples of the device or component; |
| --- | --- |

5.3.6.

a vehicle, representative of the type to be approved and fitted with a mechanical coupling device, shall be submitted to the type approval authority or technical service which may also request additional samples of the device or component;

| 5.3.7. | a vehicle not having all of the components appropriate to the type may be accepted provided that the applicant can show, to the satisfaction of the type approval authority or technical service, that the absence of the components does not have any effect on the results of the inspection as far as the requirements of this Regulation are concerned. |
| --- | --- |

5.3.7.

a vehicle not having all of the components appropriate to the type may be accepted provided that the applicant can show, to the satisfaction of the type approval authority or technical service, that the absence of the components does not have any effect on the results of the inspection as far as the requirements of this Regulation are concerned.

6.   GENERAL REQUIREMENTS FOR VEHICLES FITTED WITH A MECHANICAL COUPLING DEVICE OR COMPONENT

| 6.1. | The mechanical coupling device or component fitted to the vehicle shall be approved in accordance with the requirements of paragraphs 3 and 4 and annexes 5 and 6 of this Regulation. |
| --- | --- |

6.1.

The mechanical coupling device or component fitted to the vehicle shall be approved in accordance with the requirements of paragraphs 3 and 4 and annexes 5 and 6 of this Regulation.

| 6.2. | The installation of the mechanical coupling device or component shall meet the requirements of annex 7 to this Regulation. |
| --- | --- |

6.2.

The installation of the mechanical coupling device or component shall meet the requirements of annex 7 to this Regulation.

| 6.3. | Operating instructions shall be provided for use of the coupling device or component which shall contain any special instructions for operations which are different from those normally associated with the type of coupling device or component and instructions for coupling and uncoupling with different modes of operation, for example, at various angles between the towing and towed vehicles. Each vehicle shall be accompanied by these operating instructions which shall be at least in the language of the country in which it will be offered for sale. |
| --- | --- |

6.3.

Operating instructions shall be provided for use of the coupling device or component which shall contain any special instructions for operations which are different from those normally associated with the type of coupling device or component and instructions for coupling and uncoupling with different modes of operation, for example, at various angles between the towing and towed vehicles. Each vehicle shall be accompanied by these operating instructions which shall be at least in the language of the country in which it will be offered for sale.

7.   MARKINGS

| 7.1. | Types of mechanical coupling devices and components submitted for approval shall bear the trade name or mark of the manufacturer, supplier or applicant. |
| --- | --- |

7.1.

Types of mechanical coupling devices and components submitted for approval shall bear the trade name or mark of the manufacturer, supplier or applicant.

| 7.2. | There shall be a sufficiently large space for application of the approval mark referred to in paragraph 8.5 and shown in annex 3. This space shall be shown on the drawings referred to in paragraph 3.2.2. |
| --- | --- |

7.2.

There shall be a sufficiently large space for application of the approval mark referred to in paragraph 8.5 and shown in annex 3. This space shall be shown on the drawings referred to in paragraph 3.2.2.

| 7.3. | Adjacent to the approval mark referred to in paragraphs 7.2 and 8.5, the mechanical coupling device or component shall be marked with the class of coupling, as defined in paragraph 2.6 and the relevant characteristic values as defined in paragraph 2.11 and shown in annex 4. The position for these markings shall be shown on the drawings referred to in paragraph 3.2.2.
  The characteristic values need not be marked in cases where those values are defined in the classification given in this Regulation, for example, Classes A50-1 to A50-5. |
| --- | --- |

7.3.

Adjacent to the approval mark referred to in paragraphs 7.2 and 8.5, the mechanical coupling device or component shall be marked with the class of coupling, as defined in paragraph 2.6 and the relevant characteristic values as defined in paragraph 2.11 and shown in annex 4. The position for these markings shall be shown on the drawings referred to in paragraph 3.2.2.

The characteristic values need not be marked in cases where those values are defined in the classification given in this Regulation, for example, Classes A50-1 to A50-5.

| 7.4. | Where the mechanical coupling device or component is approved for alternative characteristic values within the same class of coupling or device, a maximum of two alternatives shall be marked on the device or component. |
| --- | --- |

7.4.

Where the mechanical coupling device or component is approved for alternative characteristic values within the same class of coupling or device, a maximum of two alternatives shall be marked on the device or component.

| 7.5. | If the application of the mechanical coupling device or component is restricted in any way, for example, if it is not to be used with steering wedges, then that restriction shall be marked on the device or component. |
| --- | --- |

7.5.

If the application of the mechanical coupling device or component is restricted in any way, for example, if it is not to be used with steering wedges, then that restriction shall be marked on the device or component.

| 7.6. | All markings shall be permanent and legible when the device or component is installed on the vehicle. |
| --- | --- |

7.6.

All markings shall be permanent and legible when the device or component is installed on the vehicle.

8.   APPROVAL

| 8.1. | If the sample(s) of a type of mechanical coupling device or component meets (meet) the requirements of this Regulation, approval shall be granted subject to the requirements of paragraph 10 being satisfactorily met. |
| --- | --- |

8.1.

If the sample(s) of a type of mechanical coupling device or component meets (meet) the requirements of this Regulation, approval shall be granted subject to the requirements of paragraph 10 being satisfactorily met.

| 8.2. | An approval number shall be assigned to each type approved. Its first two digits (at present 01) shall indicate the series of amendments incorporating the most recent major technical amendments made to the Regulation at the time of issue of the approval. The same Contracting Party may not assign the same number to another type of device or component referred to in this Regulation. |
| --- | --- |

8.2.

An approval number shall be assigned to each type approved. Its first two digits (at present 01) shall indicate the series of amendments incorporating the most recent major technical amendments made to the Regulation at the time of issue of the approval. The same Contracting Party may not assign the same number to another type of device or component referred to in this Regulation.

| 8.3. | Notice of approval or of extension, refusal or withdrawal of approval or of production definitely discontinued, relating to a type of mechanical coupling device or component approved pursuant to this Regulation, shall be communicated to the Parties to the 1958 Agreement applying this Regulation, by means of a communication form conforming to the model in either annex 1 or annex 2 to this Regulation. |
| --- | --- |

8.3.

Notice of approval or of extension, refusal or withdrawal of approval or of production definitely discontinued, relating to a type of mechanical coupling device or component approved pursuant to this Regulation, shall be communicated to the Parties to the 1958 Agreement applying this Regulation, by means of a communication form conforming to the model in either annex 1 or annex 2 to this Regulation.

| 8.4. | In addition to the mark prescribed in paragraph 7.1., there shall be affixed to every mechanical coupling device or component approved under this Regulation, in the space referred to in paragraph 7.2., an approval mark as described in paragraph 8.5. |
| --- | --- |

8.4.

In addition to the mark prescribed in paragraph 7.1., there shall be affixed to every mechanical coupling device or component approved under this Regulation, in the space referred to in paragraph 7.2., an approval mark as described in paragraph 8.5.

| 8.5. | The approval mark shall be an international mark comprising: |
| --- | --- |

8.5.

The approval mark shall be an international mark comprising:

| 8.5.1. | a circle surrounding the letter „E” followed by the distinguishing number of the country which has granted approval (5); |
| --- | --- |

8.5.1.

a circle surrounding the letter „E” followed by the distinguishing number of the country which has granted approval (5);

| 8.5.2. | the approval number prescribed in paragraph 8.2.; |
| --- | --- |

8.5.2.

the approval number prescribed in paragraph 8.2.;

| 8.5.3. | the approval mark and number shall be arranged as shown in the example in annex 3. |
| --- | --- |

8.5.3.

the approval mark and number shall be arranged as shown in the example in annex 3.

9.   MODIFICATIONS OF THE MECHANICAL COUPLING DEVICE OR COMPONENT, OR OF THE VEHICLE AND EXTENSION OF APPROVAL

| 9.1. | Any modification to the type of mechanical coupling device or component, or of the vehicle as defined in paragraph 2.10 shall be notified to the type approval authority or technical service which granted the approval. The type approval authority or technical service may then either: |
| --- | --- |

9.1.

Any modification to the type of mechanical coupling device or component, or of the vehicle as defined in paragraph 2.10 shall be notified to the type approval authority or technical service which granted the approval. The type approval authority or technical service may then either:

| 9.1.1. | consider that the modifications are unlikely to have any appreciable adverse effect and that in any case the device, component or vehicle still conforms to requirements; or |
| --- | --- |

9.1.1.

consider that the modifications are unlikely to have any appreciable adverse effect and that in any case the device, component or vehicle still conforms to requirements; or

| 9.1.2. | require a further test report. |
| --- | --- |

9.1.2.

require a further test report.

| 9.2. | Confirmation of, or refusal of approval, specifying the modification, shall be communicated by the procedure prescribed in paragraph 8.3 to the Contracting Parties applying this Regulation. |
| --- | --- |

9.2.

Confirmation of, or refusal of approval, specifying the modification, shall be communicated by the procedure prescribed in paragraph 8.3 to the Contracting Parties applying this Regulation.

| 9.3. | The type approval authority or technical service issuing an extension of approval shall assign a series number for such an extension and shall inform the other Contracting Parties applying this Regulation by the procedure prescribed in paragraph 8.3. |
| --- | --- |

9.3.

The type approval authority or technical service issuing an extension of approval shall assign a series number for such an extension and shall inform the other Contracting Parties applying this Regulation by the procedure prescribed in paragraph 8.3.

10.   CONFORMITY OF PRODUCTION PROCEDURES

The conformity of production procedures shall comply with those set out in the Agreement, Appendix 2 (E/ECE/324 — E/ECE/TRANS/505/Rev.2), with the following requirements:

| 10.1. | The holder of the approval must ensure that results of the conformity of production tests are recorded and that the annexed documents remain available for a period determined in agreement with the approval authority or technical service. This period must not exceed 10 years counted from the time when production is definitely discontinued. |
| --- | --- |

10.1.

The holder of the approval must ensure that results of the conformity of production tests are recorded and that the annexed documents remain available for a period determined in agreement with the approval authority or technical service. This period must not exceed 10 years counted from the time when production is definitely discontinued.

| 10.2. | The type approval authority or technical service which has granted type approval may at any time verify the conformity control methods applied in each production facility. The normal frequency of these verifications shall be once every two years. |
| --- | --- |

10.2.

The type approval authority or technical service which has granted type approval may at any time verify the conformity control methods applied in each production facility. The normal frequency of these verifications shall be once every two years.

11.   PENALTIES FOR NON-CONFORMITY OF PRODUCTION

| 11.1. | The approval granted in respect of a type of mechanical coupling device or component pursuant to this Regulation may be withdrawn if the requirements are not complied with or if a device or component bearing the approval mark does not conform to the type approved. |
| --- | --- |

11.1.

The approval granted in respect of a type of mechanical coupling device or component pursuant to this Regulation may be withdrawn if the requirements are not complied with or if a device or component bearing the approval mark does not conform to the type approved.

| 11.2. | If a Contracting Party to the Agreement applying this Regulation withdraws an approval it has previously granted, it shall forthwith so notify the other Contracting Parties applying this Regulation by means of a communication form conforming to the model in either annex 1 or annex 2 to this Regulation. |
| --- | --- |

11.2.

If a Contracting Party to the Agreement applying this Regulation withdraws an approval it has previously granted, it shall forthwith so notify the other Contracting Parties applying this Regulation by means of a communication form conforming to the model in either annex 1 or annex 2 to this Regulation.

12.   PRODUCTION DEFINITELY DISCONTINUED

If the holder of the approval completely ceases to manufacture a type of mechanical coupling device or component approved in accordance with this Regulation, he shall so inform the type approval authority or technical service which granted the approval. Upon receiving the relevant communication, that type approval authority or technical service shall inform thereof the other Contracting Parties to the 1958 Agreement applying this Regulation by means of a communication form conforming to the model in either annex 1 or annex 2 to this Regulation.

13.   TRANSITIONAL PROVISIONS

Until the United Nations Secretary-General is notified otherwise, Contracting Parties applying this Regulation that are Member States of the European Community (at the time of adoption of the 01 series of amendments, Italy, Netherlands, Belgium, United Kingdom, Luxembourg, Finland and Greece) declare that, in relation to mechanical coupling devices and components, they will only be bound by the obligations of the Agreement to which this Regulation is annexed with respect to such devices and components intended for vehicles of categories other than M1.

14.   NAMES AND ADDRESSES OF TECHNICAL SERVICES RESPONSIBLE FOR APPROVAL TESTS AND OF ADMINISTRATIVE DEPARTMENTS

| 14.1. | The Contracting Parties to the 1958 Agreement applying this Regulation shall communicate to the United Nations Secretariat the names and addresses of the technical services responsible for conducting approval tests and of the administrative departments which grant approval and to which forms certifying approval or extension or refusal or withdrawal of approval, or production definitely discontinued, issued in other countries, are to be sent. |
| --- | --- |

14.1.

The Contracting Parties to the 1958 Agreement applying this Regulation shall communicate to the United Nations Secretariat the names and addresses of the technical services responsible for conducting approval tests and of the administrative departments which grant approval and to which forms certifying approval or extension or refusal or withdrawal of approval, or production definitely discontinued, issued in other countries, are to be sent.

---

(1)  Within the meaning of the Convention on Road Traffic (Vienna, 1968, Article 1, sub-paragraphs (t) and (u)).

(2)  The mass T and R and the technically permissible maximum mass, may be greater than the permissible maximum mass prescribed by national legislation.

(3)  See definitions in Regulation No 13 annexed to the 1958 Agreement concerning the Adoption of Uniform Technical Prescriptions for Wheeled Vehicles, Equipment and Parts which can be Fitted and/or be Used on Wheeled Vehicles and the Conditions for Reciprocal Recognition of Approvals Granted on the Basis of these Prescriptions. The definition is also contained in annex 7 of the Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles (R.E.3) (document TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

(4)  The technically permissible mass may be greater than the maximum permissible mass prescribed by national legislation.

(5)  1 for Germany, 2 for France, 3 for Italy, 4 for the Netherlands, 5 for Sweden, 6 for Belgium, 7 for Hungary, 8 for the Czech Republic, 9 for Spain, 10 for Yugoslavia, 11 for the United Kingdom, 12 for Austria, 13 for Luxembourg, 14 for Switzerland, 15 (vacant), 16 for Norway, 17 for Finland, 18 for Denmark, 19 for Romania, 20 for Poland, 21 for Portugal, 22 for the Russian Federation, 23 for Greece, 24 for Ireland, 25 for Croatia, 26 for Slovenia, 27 for Slovakia, 28 for Belarus, 29 for Estonia, 30 (vacant), 31 for Bosnia and Herzegovina, 32 for Latvia, 33 (vacant), 34 for Bulgaria, 35-36 (vacant), 37 for Turkey, 38-39 (vacant), 40 for The former Yugoslav Republic of Macedonia, 41 (vacant), 42 for the European Community (Approvals are granted by its Member States using their respective ECE symbol), 43 for Japan, 44 (vacant), 45 for Australia, 46 for Ukraine and 47 for South Africa. Subsequent numbers shall be assigned in the chronological order in which they ratify or accede to the Agreement concerning the Adoption of Uniform Technical Prescriptions for Wheeled Vehicles, Equipment and Parts which can be Fitted and/or be Used on Wheeled Vehicles and the Conditions for Reciprocal Recognition of Approvals Granted on the Basis of these Prescriptions, or in which they accede to the Agreement, and the numbers thus assigned shall be communicated by the Secretary-General of the United Nations to the Contracting Parties to the Agreement.

ANNEX 1

COMMUNICATION

(maximum format: A4 (210 × 297 mm))

| | issued by: | Name of administration:
  .......................................
  .......................................
  ....................................... |
| --- | --- | --- |

Image

issued by:

Name of administration:

.......................................

.......................................

.......................................

| concerning: | APPROVAL GRANTED |
| --- | --- |
| | APPROVAL EXTENDED |
| | APPROVAL REFUSED |
| | APPROVAL WITHDRAWN |
| | PRODUCTION DEFINITELY DISCONTINUED |

concerning:

APPROVAL GRANTED

APPROVAL EXTENDED

APPROVAL REFUSED

APPROVAL WITHDRAWN

PRODUCTION DEFINITELY DISCONTINUED

of a type of mechanical coupling device or component pursuant to Regulation No 55

Approval No .................. Extension No ..................

| 1. | name or mark of the device or component: ... |
| --- | --- |

1.

name or mark of the device or component: ...

| 2. | Manufacturer's name for the type of device or component: ... |
| --- | --- |

2.

Manufacturer's name for the type of device or component: ...

| 3. | Manufacturer's name and address: ... |
| --- | --- |

3.

Manufacturer's name and address: ...

| 4. | If applicable, name and address of the manufacturer's representative: ... |
| --- | --- |

4.

If applicable, name and address of the manufacturer's representative: ...

| 5. | Alternative supplier's names or trade marks applied to the device or component: ... |
| --- | --- |

5.

Alternative supplier's names or trade marks applied to the device or component: ...

| 6. | Name and address of company or body taking responsibility for the conformity of production: ... |
| --- | --- |

6.

Name and address of company or body taking responsibility for the conformity of production: ...

| 7. | Submitted for approval on: ... |
| --- | --- |

7.

Submitted for approval on: ...

| 8. | Technical service responsible for conducting approval tests: ... |
| --- | --- |

8.

Technical service responsible for conducting approval tests: ...

| 9. | Brief description: ... |
| --- | --- |

9.

Brief description: ...

| 9.1. | Type and class of device or component: ... |
| --- | --- |

9.1.

Type and class of device or component: ...

| 9.2. | Characteristic values: ... |
| --- | --- |

9.2.

Characteristic values: ...

| 9.2.1. | Primary values: ...
  D ... kN Dc... kN S ... kg U ... tonnes V ... kN
  Alternative values:
  D ... kN Dc... kN S ... kg U ... tonnes V ... kN |
| --- | --- |

9.2.1.

Primary values: ...

D ... kN Dc... kN S ... kg U ... tonnes V ... kN

Alternative values:

D ... kN Dc... kN S ... kg U ... tonnes V ... kN

| 9.3. | For Class A mechanical coupling devices or components, including towing brackets:
  Vehicle manufacturer's maximum permissible vehicle mass: ... kg
  Distribution of maximum permissible vehicle mass between the axles: ...
  Vehicle manufacturer's maximum permissible towable trailer mass: ... kg
  Vehicle manufacturer's maximum permissible static mass on coupling ball: ... kg.
  Maximum mass of the vehicle, with bodywork, in running order, including coolant, oils, fuel, tools and spare wheel (if supplied) but not including driver: ... kg
  Loading condition under which the tow ball height of a mechanical coupling device fitted to category M1 vehicles is to be measured — see paragraph 2 of annex 7, appendix 1: ... |
| --- | --- |

9.3.

For Class A mechanical coupling devices or components, including towing brackets:

Vehicle manufacturer's maximum permissible vehicle mass: ... kg

Distribution of maximum permissible vehicle mass between the axles: ...

Vehicle manufacturer's maximum permissible towable trailer mass: ... kg

Vehicle manufacturer's maximum permissible static mass on coupling ball: ... kg.

Maximum mass of the vehicle, with bodywork, in running order, including coolant, oils, fuel, tools and spare wheel (if supplied) but not including driver: ... kg

Loading condition under which the tow ball height of a mechanical coupling device fitted to category M1 vehicles is to be measured — see paragraph 2 of annex 7, appendix 1: ...

| 10. | Instructions for the attachment of the coupling device or component type to the vehicle and photographs or drawings of the mounting points given by the vehicle manufacturer: ... |
| --- | --- |

10.

Instructions for the attachment of the coupling device or component type to the vehicle and photographs or drawings of the mounting points given by the vehicle manufacturer: ...

| 11. | Information on the fitting of any special reinforcing brackets or plates or spacing components necessary for the attachment of the coupling device or component: ... |
| --- | --- |

11.

Information on the fitting of any special reinforcing brackets or plates or spacing components necessary for the attachment of the coupling device or component: ...

| 12. | Additional information where the use of the coupling device or component is restricted to special types of vehicles — see annex 5, paragraph 3.4. ... |
| --- | --- |

12.

Additional information where the use of the coupling device or component is restricted to special types of vehicles — see annex 5, paragraph 3.4. ...

| 13. | For Class K hook type couplings, details of the drawbar eyes suitable for use with the particular hook type. ... |
| --- | --- |

13.

For Class K hook type couplings, details of the drawbar eyes suitable for use with the particular hook type. ...

| 14. | Date of test report: ... |
| --- | --- |

14.

Date of test report: ...

| 15. | Number of test report: ... |
| --- | --- |

15.

Number of test report: ...

| 16. | Approval mark position: ... |
| --- | --- |

16.

Approval mark position: ...

| 17. | Reason(s) for extension of approval: ... |
| --- | --- |

17.

Reason(s) for extension of approval: ...

| 18. | Approval granted/extended/refused/withdrawn: 2/ |
| --- | --- |

18.

Approval granted/extended/refused/withdrawn: 2/

| 19. | Place: ... |
| --- | --- |

19.

Place: ...

| 20. | Date: ... |
| --- | --- |

20.

Date: ...

| 21. | Signature: ... |
| --- | --- |

21.

Signature: ...

| 22. | The list of documents deposited with the Administration Service which has granted approval is annexed to this communication and may be obtained on request.
  ...
  ... |
| --- | --- |

22.

The list of documents deposited with the Administration Service which has granted approval is annexed to this communication and may be obtained on request.

...

...

ANNEX 2

COMMUNICATION

(maximum format: A4 (210 × 297 mm))

| | issued by: | Name of administration:
  .......................................
  .......................................
  ....................................... |
| --- | --- | --- |

Image

issued by:

Name of administration:

.......................................

.......................................

.......................................

| concerning: | APPROVAL GRANTED |
| --- | --- |
| | APPROVAL EXTENDED |
| | APPROVAL REFUSED |
| | APPROVAL WITHDRAWN |
| | PRODUCTION DEFINITELY DISCONTINUED |

concerning:

APPROVAL GRANTED

APPROVAL EXTENDED

APPROVAL REFUSED

APPROVAL WITHDRAWN

PRODUCTION DEFINITELY DISCONTINUED

of a vehicle type with regard to the fitting of a mechanical coupling device or component pursuant to Regulation No 55

Approval No .................. Extension No ..................

| 1. | Trade name or mark of vehicle: ... |
| --- | --- |

1.

Trade name or mark of vehicle: ...

| 2. | Vehicle type: ... |
| --- | --- |

2.

Vehicle type: ...

| 3. | Manufacturer's name and address: ... |
| --- | --- |

3.

Manufacturer's name and address: ...

| 4. | If applicable, name and address of the manufacturer's representative: ... |
| --- | --- |

4.

If applicable, name and address of the manufacturer's representative: ...

| 5. | Vehicle category, for example, M1, N1: ... |
| --- | --- |

5.

Vehicle category, for example, M1, N1: ...

| 6. | Maximum permissible vehicle mass: ... kg
  Distribution of maximum permissible vehicle mass between the axles: ...
  Maximum permissible towable trailer mass: ... kg
  Maximum permissible static mass on coupling ball: ... kg
  Maximum mass of the vehicle, with bodywork, in running order, including coolant, oils, fuel, tools and spare wheel (if supplied) but not including driver: ... kg |
| --- | --- |

6.

Maximum permissible vehicle mass: ... kg

Distribution of maximum permissible vehicle mass between the axles: ...

Maximum permissible towable trailer mass: ... kg

Maximum permissible static mass on coupling ball: ... kg

Maximum mass of the vehicle, with bodywork, in running order, including coolant, oils, fuel, tools and spare wheel (if supplied) but not including driver: ... kg

| 7. | D ... kN Dc... kN S ... kg U ...tonnes V ... kN |
| --- | --- |

7.

D ... kN Dc... kN S ... kg U ...tonnes V ... kN

| 8. | Instructions for the attachment of the coupling device or component type to the vehicle and photographs or drawings of the mounting points: ... |
| --- | --- |

8.

Instructions for the attachment of the coupling device or component type to the vehicle and photographs or drawings of the mounting points: ...

| 9. | Information on the fitting of any special reinforcing brackets or plates or spacing components necessary for the attachment of the coupling device or component: ... |
| --- | --- |

9.

Information on the fitting of any special reinforcing brackets or plates or spacing components necessary for the attachment of the coupling device or component: ...

| 10. | Trade name or mark of the mechanical coupling device or component and the approval number: ... |
| --- | --- |

10.

Trade name or mark of the mechanical coupling device or component and the approval number: ...

| 11. | Class of coupling device or component: ... |
| --- | --- |

11.

Class of coupling device or component: ...

| 12. | Submitted for approval on: ... |
| --- | --- |

12.

Submitted for approval on: ...

| 13. | Technical service responsible for conducting approval tests: ... |
| --- | --- |

13.

Technical service responsible for conducting approval tests: ...

| 14. | Date of test report: ... |
| --- | --- |

14.

Date of test report: ...

| 15. | Number of test report: ... |
| --- | --- |

15.

Number of test report: ...

| 16. | Approval mark position: ... |
| --- | --- |

16.

Approval mark position: ...

| 17. | Reason(s) for extension of approval: ... |
| --- | --- |

17.

Reason(s) for extension of approval: ...

| 18. | Approval granted/extended/refused/withdrawn: ... |
| --- | --- |

18.

Approval granted/extended/refused/withdrawn: ...

| 19. | Place: ... |
| --- | --- |

19.

Place: ...

| 20. | Date: ... |
| --- | --- |

20.

Date: ...

| 21. | Signature: ... |
| --- | --- |

21.

Signature: ...

| 22. | The list of documents deposited with the Administration Service which has granted approval is annexed to this communication and may be obtained on request.
  ...
  ... |
| --- | --- |

22.

The list of documents deposited with the Administration Service which has granted approval is annexed to this communication and may be obtained on request.

...

...

ANNEX 3

EXAMPLE OF AN ARRANGEMENT OF THE APPROVAL MARK

Image

The mechanical coupling device or component or vehicle bearing the approval mark shown above is a device or component approved in the Netherlands (E4), under approval number 2439, meeting the requirements of the 01 series of amendments to this Regulation.

Note: The approval number and additional symbols shall be placed close to the circle and either above or below the letter ‘E’ or to the right or left of that letter. The digits of the approval number shall be on the same side of the letter ‘E’ and face in the same direction. The use of Roman numerals as approval numbers should be avoided so as to prevent any confusion with other symbols.

ANNEX 4

EXAMPLES OF ARRANGEMENTS OF MARKING OF THE CHARACTERISTIC VALUES

| 1. | All mechanical coupling devices or components shall be marked with the class of the device or component. In addition there shall be marking to indicate the capacity in terms of characteristic values as defined in paragraph 2.11 of this Regulation. |
| --- | --- |

1.

All mechanical coupling devices or components shall be marked with the class of the device or component. In addition there shall be marking to indicate the capacity in terms of characteristic values as defined in paragraph 2.11 of this Regulation.

| 1.1. | The height of all letters and numbers shall be not less than those of the approval number, that is a/3 where a is 8 mm. |
| --- | --- |

1.1.

The height of all letters and numbers shall be not less than those of the approval number, that is a/3 where a is 8 mm.

| 1.2. | The characteristic values applicable to each device or component which are to be marked are as shown in the table below — see also paragraph 7.3 of this Regulation:
  TABLE 1
  Relevant characteristics values to be marked on coupling devices or components











  Description of mechanical coupling device or component | Relevant characteristic values to be marked |
| --- | --- | --- |
| Class | D | Dc | S | U | V |
| Coupling balls and towing brackets — see annex 5, para. 1 of this Regulation | ★ | ★ | | ★ | | |
| Coupling heads | ★ | ★ | | ★ | | |
| Drawbar couplings | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Drawbar eyes | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Drawbars | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Drawbeams | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Fifth wheel couplings | ★ | ★ | | | ★ | |
| Fifth wheel pins | ★ | ★ | | | | |
| Fifth wheel mounting plates | ★ | ★ | | | ★ | |
| Hook type couplings | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |

1.2.

The characteristic values applicable to each device or component which are to be marked are as shown in the table below — see also paragraph 7.3 of this Regulation:

TABLE 1

Relevant characteristics values to be marked on coupling devices or components

Description of mechanical coupling device or component

Relevant characteristic values to be marked

Class

D

Dc

S

U

V

Coupling balls and towing brackets — see annex 5, para. 1 of this Regulation

★

★

★

Coupling heads

★

★

★

Drawbar couplings

★

★

★

★

★

Drawbar eyes

★

★

★

★

★

Drawbars

★

★

★

★

★

Drawbeams

★

★

★

★

★

Fifth wheel couplings

★

★

★

Fifth wheel pins

★

★

Fifth wheel mounting plates

★

★

★

Hook type couplings

★

★

★

★

★

| Examples: | C50—X D130 Dc90 S1000 V35 would identify a non‐standard drawbar coupling of Class C50—X with a maximum D value of 130 kN, a maximum permitted Dc value of 90 kN, a maximum permitted static vertical imposed mass of 1 000 kg and a maximum permitted V value of 35 kN.
  A50—X D20 S120 would identify a standard towing bracket with ball coupling of Class A50—X with a maximum D value of 20 kN and a maximum permitted static vertical imposed mass of 120 kg. |
| --- | --- |

Examples:

C50—X D130 Dc90 S1000 V35 would identify a non‐standard drawbar coupling of Class C50—X with a maximum D value of 130 kN, a maximum permitted Dc value of 90 kN, a maximum permitted static vertical imposed mass of 1 000 kg and a maximum permitted V value of 35 kN.

A50—X D20 S120 would identify a standard towing bracket with ball coupling of Class A50—X with a maximum D value of 20 kN and a maximum permitted static vertical imposed mass of 120 kg.

ANNEX 5

REQUIREMENTS FOR MECHANICAL COUPLING DEVICES OR COMPONENTS

1.   COUPLING BALLS AND TOWING BRACKETS

The requirements stated in paragraphs 1.1 to 1.5 of this annex are applicable to all coupling balls and towing brackets of Class A. Paragraph 1.6 details additional requirements which must be fulfilled by standard 50 mm diameter coupling balls with flange type bolted fixings.

| 1.1. | Coupling balls of Class A shall conform to Figure 2 in external shape and external dimensions. |
| --- | --- |

1.1.

Coupling balls of Class A shall conform to Figure 2 in external shape and external dimensions.

Figure 2

Coupling ball of Class A

Image

| 1.2. | The shape and dimensions of towing brackets shall meet the requirements of the vehicle manufacturer concerning the attachment points and additional mounting devices or components if necessary. |
| --- | --- |

1.2.

The shape and dimensions of towing brackets shall meet the requirements of the vehicle manufacturer concerning the attachment points and additional mounting devices or components if necessary.

| 1.3. | Removable coupling balls: |
| --- | --- |

1.3.

Removable coupling balls:

| 1.3.1. | In the case of removable coupling balls or components which are not fixed by bolts, for example Class A50-X, the point of connection and the locking arrangement shall be designed for positive mechanical engagement. |
| --- | --- |

1.3.1.

In the case of removable coupling balls or components which are not fixed by bolts, for example Class A50-X, the point of connection and the locking arrangement shall be designed for positive mechanical engagement.

| 1.3.2. | In the case of a removable coupling ball or component which may be separately approved for use with a variety of towing brackets for different vehicle applications, for example Class A50-X, the clearance space when such a coupling ball is fitted to the towing bracket shall be that prescribed in annex 7, Figure 25. |
| --- | --- |

1.3.2.

In the case of a removable coupling ball or component which may be separately approved for use with a variety of towing brackets for different vehicle applications, for example Class A50-X, the clearance space when such a coupling ball is fitted to the towing bracket shall be that prescribed in annex 7, Figure 25.

| 1.4. | Coupling balls and towing devices shall be able to satisfy the tests given in annex 6, paragraph 3.1. |
| --- | --- |

1.4.

Coupling balls and towing devices shall be able to satisfy the tests given in annex 6, paragraph 3.1.

| 1.5. | Manufacturers of towing brackets shall incorporate attachment points to which either secondary couplings or devices necessary to enable the trailer to be stopped automatically in the event of separation of the main coupling, may be attached. This requirement is necessary to enable the vehicle to comply with the requirements of paragraph 5.2.2.9 of UNECE Regulation No 13 — Uniform Provisions concerning the approval of vehicles of categories M, N and O with regard to braking. |
| --- | --- |

1.5.

Manufacturers of towing brackets shall incorporate attachment points to which either secondary couplings or devices necessary to enable the trailer to be stopped automatically in the event of separation of the main coupling, may be attached. This requirement is necessary to enable the vehicle to comply with the requirements of paragraph 5.2.2.9 of UNECE Regulation No 13 — Uniform Provisions concerning the approval of vehicles of categories M, N and O with regard to braking.

| 1.5.1. | The attachment points for a secondary coupling and/or breakaway cable shall be positioned such that when in use, the secondary coupling or breakaway cable does not restrict the normal articulation of the coupling or interfere with the normal inertia braking system operation. A single attachment point shall be positioned within 100 mm of a vertical plane passing through the centre of articulation of the coupling. If this is not practicable, two attachment points shall be provided, one on each side of the vertical centre line and equidistant from the centre line by a maximum of 250 mm. The attachment point(s) shall be as rearward and as high as practicable. |
| --- | --- |

1.5.1.

The attachment points for a secondary coupling and/or breakaway cable shall be positioned such that when in use, the secondary coupling or breakaway cable does not restrict the normal articulation of the coupling or interfere with the normal inertia braking system operation. A single attachment point shall be positioned within 100 mm of a vertical plane passing through the centre of articulation of the coupling. If this is not practicable, two attachment points shall be provided, one on each side of the vertical centre line and equidistant from the centre line by a maximum of 250 mm. The attachment point(s) shall be as rearward and as high as practicable.

| 1.6. | Special requirements for standard coupling balls and flange type towing brackets of Classes A50-1 to A50-5 inclusive: |
| --- | --- |

1.6.

Special requirements for standard coupling balls and flange type towing brackets of Classes A50-1 to A50-5 inclusive:

| 1.6.1. | Dimensions of Class A50-1 coupling balls and flange type towing brackets shall be as given in Figure 3 and Table 2. |
| --- | --- |

1.6.1.

Dimensions of Class A50-1 coupling balls and flange type towing brackets shall be as given in Figure 3 and Table 2.

| 1.6.2. | Dimensions of Class A50-2, A50-3, A50-4 and A50-5 coupling balls and flange type towing brackets shall be as given in Figure 4 and Table 2. |
| --- | --- |

1.6.2.

Dimensions of Class A50-2, A50-3, A50-4 and A50-5 coupling balls and flange type towing brackets shall be as given in Figure 4 and Table 2.

| 1.6.3. | Coupling balls and flange type towing brackets of the classes A50-1 to A50-5 inclusive, shall be suitable and tested for the characteristic values given in Table 3. |
| --- | --- |

1.6.3.

Coupling balls and flange type towing brackets of the classes A50-1 to A50-5 inclusive, shall be suitable and tested for the characteristic values given in Table 3.

Figure 3

Dimensions of standard flange type ball couplings of Class A50-1

(see Table 2)

Image

Figure 4

Dimensions of standard flange type ball couplings of Class A50-2 to A50-5

(see Table 2)

Image

Table 2

Dimensions of standard flange type ball couplings (mm), see Figures 3 and 4.

| Class | A50-1 | A50-2, A50-4 | A50-3, A50-5 | Comments |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 90 | 83 | 120 | ±0,5 |
| e2 | | 56 | 55 | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 15 | H13 |
| f | 130 | 110 | 155 | +6,0 -0 |
| g | 50 | 85 | 90 | +6,0 -0 |
| c | 15 | 15 | 15 | Maximum |
| l | 55 | 110 | 120 | ±5,0 |
| h | 70 | 80 | 80 | ±5,0 |

Class

A50-1

A50-2, A50-4

A50-3, A50-5

Comments

e1

90

83

120

±0,5

e2

56

55

±0,5

d2

17

10,5

15

H13

f

130

110

155

+6,0 -0

g

50

85

90

+6,0 -0

c

15

15

15

Maximum

l

55

110

120

±5,0

h

70

80

80

±5,0

Table 3

Characteristic values for standard flange type ball couplings

| Class | A50-1 | A50-2 | A50-3 | A50-3 | A50-5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 17 | 20 | 30 | 20 | 30 |
| S | 120 | 120 | 120 | 150 | 150 |

Class

A50-1

A50-2

A50-3

A50-3

A50-5

D

17

20

30

20

30

S

120

120

120

150

150

| D | = | Maximum D value (kN) |
| --- | --- | --- |
| S | = | Maximum static mass (kg) |

D

=

Maximum D value (kN)

S

=

Maximum static mass (kg)

| 1.7. | Manufacturers of coupling balls and towing brackets intended for fitment in the after-market and which do not have any association with the relevant vehicle manufacturer shall be aware of the requirements for articulation of the coupling given in paragraph 2 of this annex and shall comply with the appropriate requirements in annex 7 to this Regulation. |
| --- | --- |

1.7.

Manufacturers of coupling balls and towing brackets intended for fitment in the after-market and which do not have any association with the relevant vehicle manufacturer shall be aware of the requirements for articulation of the coupling given in paragraph 2 of this annex and shall comply with the appropriate requirements in annex 7 to this Regulation.

2.   COUPLING HEADS

| 2.1. | Coupling heads of Class B50 shall be designed so that they can be used safely with the coupling balls described in paragraph 1 of this annex and thereby retain the prescribed characteristics.
  Coupling heads shall be designed in such a way that safe coupling is ensured, also taking into account the wear of the coupling devices. |
| --- | --- |

2.1.

Coupling heads of Class B50 shall be designed so that they can be used safely with the coupling balls described in paragraph 1 of this annex and thereby retain the prescribed characteristics.

Coupling heads shall be designed in such a way that safe coupling is ensured, also taking into account the wear of the coupling devices.

| 2.2. | Coupling heads shall be able to satisfy the tests laid down in annex 6, paragraph 3.2. |
| --- | --- |

2.2.

Coupling heads shall be able to satisfy the tests laid down in annex 6, paragraph 3.2.

| 2.3. | Any additional device (e.g. braking, stabiliser, etc.) shall not have any adverse effect on the mechanical connection. |
| --- | --- |

2.3.

Any additional device (e.g. braking, stabiliser, etc.) shall not have any adverse effect on the mechanical connection.

| 2.4. | When not attached to the vehicle, horizontal rotation of the coupling head shall be at least 90o to each side of the centre line of the coupling ball and mounting described in paragraph 1 of this annex. Simultaneously, there shall be an angle of free vertical movement 20o above and below the horizontal. Also, in conjunction with the horizontal angle of rotation of 90o it shall be possible for there to be 25o of roll in both directions about the horizontal axis. The following articulation shall be possible at all angles of horizontal rotation:






  (i) | vertical pitch ±15o with axial roll ±25o |
| --- | --- | --- |

2.4.

When not attached to the vehicle, horizontal rotation of the coupling head shall be at least 90o to each side of the centre line of the coupling ball and mounting described in paragraph 1 of this annex. Simultaneously, there shall be an angle of free vertical movement 20o above and below the horizontal. Also, in conjunction with the horizontal angle of rotation of 90o it shall be possible for there to be 25o of roll in both directions about the horizontal axis. The following articulation shall be possible at all angles of horizontal rotation:

(i)

vertical pitch ±15o with axial roll ±25o

| (ii) | axial roll ±10o with vertical pitch ±20o |
| --- | --- |

(ii)

axial roll ±10o with vertical pitch ±20o

3.   DRAWBAR COUPLINGS

The requirements of paragraphs 3.1 to 3.6 of this annex are applicable to all drawbar couplings of Class C50. Additional requirements which must be fulfilled by standard drawbar couplings of Classes C50-1 to C50-6 are given in paragraph 3.7.

| 3.1. | Performance requirements — All drawbar couplings shall be able to satisfy the tests stated in annex 6, paragraph 3.3. |
| --- | --- |

3.1.

Performance requirements — All drawbar couplings shall be able to satisfy the tests stated in annex 6, paragraph 3.3.

| 3.2. | Suitable drawbar eyes — Class C50 drawbar couplings shall be compatible with all Class D50 drawbar eyes and couplings with the specified characteristics. |
| --- | --- |

3.2.

Suitable drawbar eyes — Class C50 drawbar couplings shall be compatible with all Class D50 drawbar eyes and couplings with the specified characteristics.

| 3.3. | Jaw
  Class C50 drawbar couplings shall have a jaw which is designed such that the appropriate drawbar eye is guided into the coupling.
  If the jaw, or a part supporting the jaw, can pivot about the vertical axis, it shall establish itself automatically in the normal position and with the coupling pin open, be effectively restrained in this position to give satisfactory guidance for the drawbar eye during the coupling procedure.
  If the jaw, or a part supporting the jaw, can pivot about the horizontal transverse axis, the joint providing the rotation capability shall be restrained in its normal position by a locking torque. The torque shall be sufficient to prevent a force of 200 N acting vertically upwards on the top of the jaw producing any deflection of the joint from its normal position. The locking torque shall be greater than that created by operation of the hand lever described in paragraph 3.6 of this annex. It shall be possible to bring the jaw to its normal position manually. A jaw that pivots about the horizontal transverse axis is only approved for bearing mass, S, of up to 50 kg and a V-value of up to 5 kN.
  If the jaw, or a part supporting the jaw, is pivoted about the longitudinal axis, the rotation shall be restrained by a locking torque of at least 100 Nm.
  The minimum required size of the jaw depends on the D value of the coupling:






  D value ≤ 18 kN | — width 150 mm, height 100 mm |
| --- | --- | --- |
| D value > 18 kN ≤ 25 kN | — width 280 mm, height 170 mm |
| D value > 25 kN | — width 360 mm, height 200 mm |

3.3.

Jaw

Class C50 drawbar couplings shall have a jaw which is designed such that the appropriate drawbar eye is guided into the coupling.

If the jaw, or a part supporting the jaw, can pivot about the vertical axis, it shall establish itself automatically in the normal position and with the coupling pin open, be effectively restrained in this position to give satisfactory guidance for the drawbar eye during the coupling procedure.

If the jaw, or a part supporting the jaw, can pivot about the horizontal transverse axis, the joint providing the rotation capability shall be restrained in its normal position by a locking torque. The torque shall be sufficient to prevent a force of 200 N acting vertically upwards on the top of the jaw producing any deflection of the joint from its normal position. The locking torque shall be greater than that created by operation of the hand lever described in paragraph 3.6 of this annex. It shall be possible to bring the jaw to its normal position manually. A jaw that pivots about the horizontal transverse axis is only approved for bearing mass, S, of up to 50 kg and a V-value of up to 5 kN.

If the jaw, or a part supporting the jaw, is pivoted about the longitudinal axis, the rotation shall be restrained by a locking torque of at least 100 Nm.

The minimum required size of the jaw depends on the D value of the coupling:

D value ≤ 18 kN

— width 150 mm, height 100 mm

D value > 18 kN ≤ 25 kN

— width 280 mm, height 170 mm

D value > 25 kN

— width 360 mm, height 200 mm

The external corners of the jaw may be radiused.

Smaller jaws are permitted for Class C50-X drawbar couplings if their use is restricted to centre axle trailers up to 3,5 tonnes maximum permissible mass or if the use of a jaw from the above table is impossible due to technical reasons and if, furthermore, there are special circumstances such as visual aids for ensuring safe execution of the automatic coupling procedure and if the field of application is restricted in the approval according to information given by the coupling manufacturer in the communication form shown in annex 1.

| 3.4. | Minimum articulation of the coupled drawbar eye
  The drawbar eye, when coupled to a drawbar coupling but not fitted to a vehicle, shall have the degrees of articulation given below. If part of the articulation is provided by a special joint (Class C50-X drawbar couplings only), the field of application, given in the communication form shown in annex 1, shall be restricted to the cases stated in annex 7, paragraph 1.3.8. |
| --- | --- |

3.4.

Minimum articulation of the coupled drawbar eye

The drawbar eye, when coupled to a drawbar coupling but not fitted to a vehicle, shall have the degrees of articulation given below. If part of the articulation is provided by a special joint (Class C50-X drawbar couplings only), the field of application, given in the communication form shown in annex 1, shall be restricted to the cases stated in annex 7, paragraph 1.3.8.

| 3.4.1. | ±90o horizontally about the vertical axis from the longitudinal axis of the vehicle — see Figure 5. |
| --- | --- |

3.4.1.

±90o horizontally about the vertical axis from the longitudinal axis of the vehicle — see Figure 5.

Figure 5

Horizontal rotation of the coupled drawbar eye

Image

| 3.4.2. | ±20o vertically about the transverse axis from the horizontal plane of the vehicle — see Figure 6. |
| --- | --- |

3.4.2.

±20o vertically about the transverse axis from the horizontal plane of the vehicle — see Figure 6.

Figure 6

Vertical rotation of the coupled drawbar eye

Image

| 3.4.3. | ±25o axial rotation about the longitudinal axis from the horizontal plane of the vehicle — see Figure 7. |
| --- | --- |

3.4.3.

±25o axial rotation about the longitudinal axis from the horizontal plane of the vehicle — see Figure 7.

Figure 7

Axial rotation of the coupled drawbar eye

Image

| 3.5. | Locking to prevent inadvertent uncoupling:
  In the closed position the coupling pin shall be locked by two positive mechanical engagement locking devices each of which shall remain effective should the other fail.
  The closed and locked position of the coupling shall be clearly indicated externally by a mechanical device. It shall be possible to verify the position of the indicator by feel, for example, in the dark.
  The mechanical indication device shall indicate the engagement of both locking devices (an AND condition).
  However, it is sufficient for the engagement of only one locking device to be indicated if, in this situation, engagement of the second locking device is an inherent feature of the design. |
| --- | --- |

3.5.

Locking to prevent inadvertent uncoupling:

In the closed position the coupling pin shall be locked by two positive mechanical engagement locking devices each of which shall remain effective should the other fail.

The closed and locked position of the coupling shall be clearly indicated externally by a mechanical device. It shall be possible to verify the position of the indicator by feel, for example, in the dark.

The mechanical indication device shall indicate the engagement of both locking devices (an AND condition).

However, it is sufficient for the engagement of only one locking device to be indicated if, in this situation, engagement of the second locking device is an inherent feature of the design.

| 3.6. | Hand levers
  Hand levers shall be of a design suitable for easy use with the end rounded off. The coupling shall not have any sharp edges or points of possible pinching near the hand lever which could result in injury during operation of the coupling. The force needed to release the coupling, measured without the drawbar eye, shall not exceed 250 N perpendicular to the hand lever along the line of operation. |
| --- | --- |

3.6.

Hand levers

Hand levers shall be of a design suitable for easy use with the end rounded off. The coupling shall not have any sharp edges or points of possible pinching near the hand lever which could result in injury during operation of the coupling. The force needed to release the coupling, measured without the drawbar eye, shall not exceed 250 N perpendicular to the hand lever along the line of operation.

| 3.7. | Special requirements for standard drawbar couplings of Class C50-1 to C50-6: |
| --- | --- |

3.7.

Special requirements for standard drawbar couplings of Class C50-1 to C50-6:

| 3.7.1. | The swivel motion of the drawbar eye about the transverse axis must be achieved through the spherical shape of the coupling pin (and not by means of a joint); |
| --- | --- |

3.7.1.

The swivel motion of the drawbar eye about the transverse axis must be achieved through the spherical shape of the coupling pin (and not by means of a joint);

| 3.7.2. | Tensile and compressive shock loads along the longitudinal axis due to the clearance between the coupling pin and the drawbar eye shall be attenuated by spring and/or damping devices (except C50-1). |
| --- | --- |

3.7.2.

Tensile and compressive shock loads along the longitudinal axis due to the clearance between the coupling pin and the drawbar eye shall be attenuated by spring and/or damping devices (except C50-1).

| 3.7.3. | The dimensions shall be as given in Figure 8 and Table 4. |
| --- | --- |

3.7.3.

The dimensions shall be as given in Figure 8 and Table 4.

| 3.7.4. | The couplings shall be suitable and tested for the characteristic values given in Table 5. |
| --- | --- |

3.7.4.

The couplings shall be suitable and tested for the characteristic values given in Table 5.

| 3.7.5. | The coupling shall be opened by means of a hand lever at the coupling (no remote control). |
| --- | --- |

3.7.5.

The coupling shall be opened by means of a hand lever at the coupling (no remote control).

Figure 8

Dimensions of standard drawbar couplings (mm),

(see Table 4)

Image

Table 4

Dimensions of standard drawbar couplings (mm), see Figure 8

| Class | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6, C50-7 | Remarks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | | 54 | 74 | 84 | 94 | 94 | max. |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| f | 110 | 110 | 155 | 180 | 140 | 140 | ±3,0 |
| g | 85 | 85 | 90 | 120 | 140 | 140 | ±3,0 |
| a | 100 | 170 | 200 | 200 | 200 | 200 | ±20,0 - 0 |
| b | 150 | 280 | 360 | 360 | 360 | 360 | ±20,0 - 0 |
| c | 20 | 20 | 24 | 30 | 30 | 30 | max. |
| h | 150 | 190 | 265 | 265 | 265 | 265 | max. |
| l1 | | 150 | 250 | 300 | 300 | 300 | max. |
| l2 | 150 | 300 | 330 | 330 | 330 | 330 | max. |
| l3 | 100 | 160 | 180 | 180 | 180 | 180 | ±20,0 |
| T | | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | max. |

Class

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6, C50-7

Remarks

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

56

56

55

80

100

100

±0,5

d1

54

74

84

94

94

max.

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

f

110

110

155

180

140

140

±3,0

g

85

85

90

120

140

140

±3,0

a

100

170

200

200

200

200

±20,0 - 0

b

150

280

360

360

360

360

±20,0 - 0

c

20

20

24

30

30

30

max.

h

150

190

265

265

265

265

max.

l1

150

250

300

300

300

max.

l2

150

300

330

330

330

330

max.

l3

100

160

180

180

180

180

±20,0

T

15

20

35

35

35

max.

Table 5

Characteristic values for standard drawbar couplings

| Class | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6 | C50-7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 18 | 25 | 70 | 100 | 130 | 190 | 190 |
| Dc | 18 | 25 | 50 | 70 | 90 | 120 | 130 |
| S | 200 | 250 | 650 | 900 | 1000 | 1000 | 1000 |
| V | 12 | 10 | 18 | 25 | 35 | 50 | 75 |

Class

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

D

18

25

70

100

130

190

190

Dc

18

25

50

70

90

120

130

S

200

250

650

900

1000

1000

1000

V

12

10

18

25

35

50

75

| D | = | maximum D value (kN) |
| --- | --- | --- |
| Dc | = | maximum D value (kN) for centre axle trailer applications |
| S | = | maximum static vertical load on coupling (kg) |
| V | = | maximum V value (kN) |

D

=

maximum D value (kN)

Dc

=

maximum D value (kN) for centre axle trailer applications

S

=

maximum static vertical load on coupling (kg)

V

=

maximum V value (kN)

4.   DRAWBAR EYES

| 4.1. | General requirements for drawbar eyes of Class D50:
  All drawbar eyes of Class D50 shall be able to satisfy the test stated in annex 6, paragraph 3.4.
  Class D50 drawbar eyes are intended for use with C50 drawbar couplings. Drawbar eyes shall not be able to rotate axially (because the respective couplings can rotate).
  If Class D50 drawbar eyes are fitted with sleeves, they shall comply with the dimensions shown in Figure 9 (not permitted for Class D50-C) or Figure 10.
  The sleeves must not be welded into the drawbar eyes.
  Class D50 drawbar eyes shall have the dimensions given in paragraph 4.2. The form of shank for drawbar eyes of Class D50-X is not specified but for a distance of 210 mm from the centre of the eye the height “h” and the width “b” shall be within the limits given in Table 6. |
| --- | --- |

4.1.

General requirements for drawbar eyes of Class D50:

All drawbar eyes of Class D50 shall be able to satisfy the test stated in annex 6, paragraph 3.4.

Class D50 drawbar eyes are intended for use with C50 drawbar couplings. Drawbar eyes shall not be able to rotate axially (because the respective couplings can rotate).

If Class D50 drawbar eyes are fitted with sleeves, they shall comply with the dimensions shown in Figure 9 (not permitted for Class D50-C) or Figure 10.

The sleeves must not be welded into the drawbar eyes.

Class D50 drawbar eyes shall have the dimensions given in paragraph 4.2. The form of shank for drawbar eyes of Class D50-X is not specified but for a distance of 210 mm from the centre of the eye the height “h” and the width “b” shall be within the limits given in Table 6.

Figure 9

Slotted sleeve for Class D50 drawbar eyes

Image

Figure 10

Non-slotted sleeve for Class D50-C drawbar eyes

Image

Table 6

Dimensions for drawbar eyes D50-A and D50-X, see Figure 11

| Class | h (mm) | b (mm) |
| --- | --- | --- |
| D50-A | 65 +2/-1 | 60 +2/-1 |
| D50-X | 80 max. | 62 max. |

Class

h (mm)

b (mm)

D50-A

65 +2/-1

60 +2/-1

D50-X

80 max.

62 max.

Table 7

Characteristic values for standard drawbar eyes

| Class | D | Dc | S | V |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 130 | 90 | 1 000 | 30 |
| D50-B | 130 | 90 | 1 000 | 25 |
| D50-C | 190 | 120 | 1 000 | 50 |
| D50-D | 190 | 130 | 1 000 | 75 |

Class

D

Dc

S

V

D50-A

130

90

1 000

30

D50-B

130

90

1 000

25

D50-C

190

120

1 000

50

D50-D

190

130

1 000

75

| 4.2. | Special requirements for Class D50 drawbar eyes: |
| --- | --- |

4.2.

Special requirements for Class D50 drawbar eyes:

| 4.2.1. | Class D50-A and D50-X drawbar eyes shall have the dimensions illustrated in Figure 11. |
| --- | --- |

4.2.1.

Class D50-A and D50-X drawbar eyes shall have the dimensions illustrated in Figure 11.

Figure 11

Dimensions of Classes D50-A and D50-X drawbar eyes,

>(see Table 6)

Image

| 4.2.2. | Class D50-B drawbar eyes shall have the dimensions illustrated in Figure 12. |
| --- | --- |

4.2.2.

Class D50-B drawbar eyes shall have the dimensions illustrated in Figure 12.

Figure 12

Dimensions of Class D50-B drawbar eyes,

(see other dimensions in Figure 11)

Image

| 4.2.3. | Classes D50-C and D50-D drawbar eyes shall have the dimensions illustrated in Figure 13. |
| --- | --- |

4.2.3.

Classes D50-C and D50-D drawbar eyes shall have the dimensions illustrated in Figure 13.

Figure 13

Dimensions of Classes D50-C and D50-D drawbar eyes,

(see other dimensions in Figure 11)

Image

| 4.2.4. | Classes D50-C and D50-D drawbar eyes shall be fitted with non slotted sleeves shown in Figure 10. |
| --- | --- |

4.2.4.

Classes D50-C and D50-D drawbar eyes shall be fitted with non slotted sleeves shown in Figure 10.

| 4.3. | Load values for standard drawbar eyes.
  Standard drawbar eyes and the means of attachment shall be suitable for, and tested for, the load values stated in Table 7. |
| --- | --- |

4.3.

Load values for standard drawbar eyes.

Standard drawbar eyes and the means of attachment shall be suitable for, and tested for, the load values stated in Table 7.

| 4.4. | General requirements for Class L toroidal drawbar eyes: |
| --- | --- |

4.4.

General requirements for Class L toroidal drawbar eyes:

| 4.4.1. | Class L toroidal drawbar eyes are intended for use with Class K hook type couplings |
| --- | --- |

4.4.1.

Class L toroidal drawbar eyes are intended for use with Class K hook type couplings

| 4.4.2. | When used with a Class K hook type coupling they shall meet the requirements for articulation given in paragraph 10.2 of this annex. |
| --- | --- |

4.4.2.

When used with a Class K hook type coupling they shall meet the requirements for articulation given in paragraph 10.2 of this annex.

| 4.4.3. | Class L toroidal drawbar eyes shall have the dimensions given in Figure 14 and Table 8 |
| --- | --- |

4.4.3.

Class L toroidal drawbar eyes shall have the dimensions given in Figure 14 and Table 8

Figure 14

Dimensions of Class L toroidal drawbar eyes

(see Table 8)

Image

| 4.4.4. | Class L toroidal drawbar eyes shall satisfy the tests given in annex 6, paragraph 3.4 and shall be suitable for the characteristic values given in Table 9.
  Table 8
  Dimensions of Class L toroidal drawbar eyes — see Figure 14 (Dimensions in mm)











  Class | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 | remarks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | 68
  +1,6/-0,0 | 76,2
  ±0,8 | 76,2
  ±0,8 | 76,2
  ±0,8 | 1 000 | |
| b | 41,2
  ±0,8 | 41,2
  ±0,8 | 41,2
  ±0,8 | 41,2
  ±0,8 | 41,2
  ±0,8 | |
| c | 70 | 65 | 65 | 65 | 70 | min. |

4.4.4.

Class L toroidal drawbar eyes shall satisfy the tests given in annex 6, paragraph 3.4 and shall be suitable for the characteristic values given in Table 9.

Table 8

Dimensions of Class L toroidal drawbar eyes — see Figure 14 (Dimensions in mm)

Class

L1

L2

L3

L4

L5

remarks

a

68

+1,6/-0,0

76,2

±0,8

76,2

±0,8

76,2

±0,8

1 000

b

41,2

±0,8

41,2

±0,8

41,2

±0,8

41,2

±0,8

41,2

±0,8

c

70

65

65

65

70

min.

Table 9

Characteristic values for Class L toroidal drawbar eyes

| Class | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 30 | 70 | 100 | 130 | 180 |
| Dc kN | 27 | 54 | 70 | 90 | 120 |
| S kg | 200 | 700 | 950 | 1 000 | 1 000 |
| V kN | 12 | 18 | 25 | 35 | 50 |

Class

L1

L2

L3

L4

L5

D kN

30

70

100

130

180

Dc kN

27

54

70

90

120

S kg

200

700

950

1 000

1 000

V kN

12

18

25

35

50

5.   DRAWBARS

| 5.1. | Drawbars of class E shall satisfy the tests prescribed in annex 6, paragraph 3.3. |
| --- | --- |

5.1.

Drawbars of class E shall satisfy the tests prescribed in annex 6, paragraph 3.3.

| 5.2. | In order to provide a connection to the towing vehicle, the drawbars can be fitted either with coupling heads as in paragraph 2 or drawbar eyes as in paragraph 4 of this annex. The coupling heads and drawbar eyes can be attached by screwing, bolting or welding. |
| --- | --- |

5.2.

In order to provide a connection to the towing vehicle, the drawbars can be fitted either with coupling heads as in paragraph 2 or drawbar eyes as in paragraph 4 of this annex. The coupling heads and drawbar eyes can be attached by screwing, bolting or welding.

| 5.3. | Height adjusting devices for hinged drawbars. |
| --- | --- |

5.3.

Height adjusting devices for hinged drawbars.

| 5.3.1. | Hinged drawbars shall be fitted with devices for adjusting the drawbar to the height of the coupling device or jaw. These devices shall be designed so that the drawbar can be adjusted by one person without tools or any other aids. |
| --- | --- |

5.3.1.

Hinged drawbars shall be fitted with devices for adjusting the drawbar to the height of the coupling device or jaw. These devices shall be designed so that the drawbar can be adjusted by one person without tools or any other aids.

| 5.3.2. | Height adjusting devices shall be able to adjust the drawbar eyes or ball couplings from the horizontal above the ground at least 300 mm upwards and downwards. Within this range the drawbar shall be adjustable steplessly, or in maximum steps of 50 mm measured at the drawbar eye or ball coupling. |
| --- | --- |

5.3.2.

Height adjusting devices shall be able to adjust the drawbar eyes or ball couplings from the horizontal above the ground at least 300 mm upwards and downwards. Within this range the drawbar shall be adjustable steplessly, or in maximum steps of 50 mm measured at the drawbar eye or ball coupling.

| 5.3.3. | Height adjusting devices shall not interfere with the easy movement of the drawbar after coupling. |
| --- | --- |

5.3.3.

Height adjusting devices shall not interfere with the easy movement of the drawbar after coupling.

| 5.3.4. | The height adjusting devices shall not interfere with the action of any inertia, overrun type, brake. |
| --- | --- |

5.3.4.

The height adjusting devices shall not interfere with the action of any inertia, overrun type, brake.

| 5.4. | In the case of drawbars combined with inertia, overrun, brakes, the distance between the centre of the drawbar eye and the end of the free shank of the drawbar eye shall not be less than 200 mm in the brake application position. With the shank of the drawbar eye fully inserted the distance shall not be less than 150 mm. |
| --- | --- |

5.4.

In the case of drawbars combined with inertia, overrun, brakes, the distance between the centre of the drawbar eye and the end of the free shank of the drawbar eye shall not be less than 200 mm in the brake application position. With the shank of the drawbar eye fully inserted the distance shall not be less than 150 mm.

| 5.5. | Drawbars for use on centre axle trailers shall possess at least half the moment of resistance against lateral forces as against vertical forces. |
| --- | --- |

5.5.

Drawbars for use on centre axle trailers shall possess at least half the moment of resistance against lateral forces as against vertical forces.

6.   DRAWBEAMS

| 6.1. | Drawbeams of Class F shall satisfy the tests prescribed in annex 6, paragraph 3.3. |
| --- | --- |

6.1.

Drawbeams of Class F shall satisfy the tests prescribed in annex 6, paragraph 3.3.

| 6.2. | The drilling pattern for mounting of Class C standard drawbar couplings shall be in accordance with Figure 15 and Table 10 below. |
| --- | --- |

6.2.

The drilling pattern for mounting of Class C standard drawbar couplings shall be in accordance with Figure 15 and Table 10 below.

| 6.3. | Drawbeams shall not be welded to the chassis, bodywork or other part of the vehicle. |
| --- | --- |

6.3.

Drawbeams shall not be welded to the chassis, bodywork or other part of the vehicle.

Figure 15

Mounting dimensions for standard drawbar couplings

(see Table 10)

Image

Table 10

Mounting dimensions for standard drawbar couplings (mm) — see Figure 15

| Class | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6, C50-7 | Remarks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ±0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ±0,5 |
| d1 | | 55 | 75 | 85 | 95 | 95 | +1,0/-0,5 |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| T | | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | max. |
| F | 120 | 120 | 165 | 190 | 210 | 210 | min. |
| G | 195 | 95 | 100 | 130 | 150 | 150 | min. |
| L1 | | 200 | 300 | 400 | 400 | 400 | min. |

Class

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6, C50-7

Remarks

e1

83

83

120

140

160

160

±0,5

e2

56

56

55

80

100

100

±0,5

d1

55

75

85

95

95

+1,0/-0,5

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

T

15

20

35

35

35

max.

F

120

120

165

190

210

210

min.

G

195

95

100

130

150

150

min.

L1

200

300

400

400

400

min.

7.   FIFTH WHEEL COUPLINGS AND STEERING WEDGES

The requirements of paragraphs 7.1 to 7.7 are applicable to all fifth wheel couplings of Class G50.

Additional requirements which shall be fulfilled by standard coupling devices are given in paragraph 7.9.

Steering wedges shall satisfy the requirements listed in paragraph 7.8.

| 7.1. | Suitable fifth wheel coupling pins
  Class G50 fifth wheel couplings shall be designed so that they can be used with Class H50 coupling pins and, together, provide the specified characteristics. |
| --- | --- |

7.1.

Suitable fifth wheel coupling pins

Class G50 fifth wheel couplings shall be designed so that they can be used with Class H50 coupling pins and, together, provide the specified characteristics.

| 7.2. | Guides
  Fifth wheel couplings shall be equipped with a guide which ensures safe and correct engagement of the coupling pin. The entry width of the guide for standard 50 mm diameter fifth wheel couplings shall be at least 350 mm (see Figure 16).
  For small, non-standard, fifth wheel couplings of Class G50-X and having a maximum “D” value of 25 kN, the entry width shall be at least 250 mm. |
| --- | --- |

7.2.

Guides

Fifth wheel couplings shall be equipped with a guide which ensures safe and correct engagement of the coupling pin. The entry width of the guide for standard 50 mm diameter fifth wheel couplings shall be at least 350 mm (see Figure 16).

For small, non-standard, fifth wheel couplings of Class G50-X and having a maximum “D” value of 25 kN, the entry width shall be at least 250 mm.

Figure 16

Dimensions of standard fifth wheel couplings

(see Table 11)

Image

Figure 16a

Mounting holes tolerances for class J mounting plates for fifth wheel couplings

(see para. 9.1. of this annex)

Image

Table 11

Dimensions of standard fifth wheel couplings (mm)

(see Figure 16)

| Class | G50-1 | G50-2 | G50-3 | G50-4 | G50-5 | G50-6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| H | 140-159 | 160-179 | 180199 | 200-219 | 220-239 | 240-260 |

Class

G50-1

G50-2

G50-3

G50-4

G50-5

G50-6

H

140-159

160-179

180199

200-219

220-239

240-260

| 7.3. | Minimum articulation of the fifth wheel coupling
  With the coupling pin engaged, without the fifth wheel coupling being attached to a vehicle or mounting plate, but taking into account the effect of the mounting bolts, the coupling shall permit, simultaneously, the following minimum values of articulation of the coupling pin: |
| --- | --- |

7.3.

Minimum articulation of the fifth wheel coupling

With the coupling pin engaged, without the fifth wheel coupling being attached to a vehicle or mounting plate, but taking into account the effect of the mounting bolts, the coupling shall permit, simultaneously, the following minimum values of articulation of the coupling pin:

| 7.3.1. | ±90o about the vertical axis (not applicable to fifth wheel couplings with positive steering); |
| --- | --- |

7.3.1.

±90o about the vertical axis (not applicable to fifth wheel couplings with positive steering);

| 7.3.2. | ±12o about the horizontal axis transverse to the direction of travel. This angle does not necessarily cover off-road use. |
| --- | --- |

7.3.2.

±12o about the horizontal axis transverse to the direction of travel. This angle does not necessarily cover off-road use.

| 7.3.3. | Axial rotation about the longitudinal axis of up to ±3o is permitted. However, on a fully oscillating fifth wheel coupling, this angle may be exceeded, providing that the locking mechanism enables the restriction of the rotation to ±3o maximum. |
| --- | --- |

7.3.3.

Axial rotation about the longitudinal axis of up to ±3o is permitted. However, on a fully oscillating fifth wheel coupling, this angle may be exceeded, providing that the locking mechanism enables the restriction of the rotation to ±3o maximum.

| 7.4. | Locking devices to prevent uncoupling of fifth wheel couplings
  The fifth wheel coupling shall be locked in the coupled position by two positive mechanical locking devices each of which shall remain effective should the other fail.
  The primary locking device shall operate automatically but the secondary locking device may either be automatic or be engaged manually. The secondary locking device may be designed to work in conjunction with the primary device and provide an additional positive mechanical lock for the primary device. It shall only be possible to engage the secondary locking device if the primary device is properly engaged.
  It shall not be possible for the locking devices to be released inadvertently. Release shall require intentional action by the driver or operator of the vehicle.
  The closed and locked position of the coupling shall be indicated visually by a mechanical device and it shall be possible to verify the position of the indicator by feel, for example, to allow the position to be checked during darkness. The indication device shall indicate the engagement of both primary and secondary locking devices, however, it is sufficient for the engagement of only one device to be indicated if, in this case, the engagement of the other device is a simultaneous and inherent feature of the design. |
| --- | --- |

7.4.

Locking devices to prevent uncoupling of fifth wheel couplings

The fifth wheel coupling shall be locked in the coupled position by two positive mechanical locking devices each of which shall remain effective should the other fail.

The primary locking device shall operate automatically but the secondary locking device may either be automatic or be engaged manually. The secondary locking device may be designed to work in conjunction with the primary device and provide an additional positive mechanical lock for the primary device. It shall only be possible to engage the secondary locking device if the primary device is properly engaged.

It shall not be possible for the locking devices to be released inadvertently. Release shall require intentional action by the driver or operator of the vehicle.

The closed and locked position of the coupling shall be indicated visually by a mechanical device and it shall be possible to verify the position of the indicator by feel, for example, to allow the position to be checked during darkness. The indication device shall indicate the engagement of both primary and secondary locking devices, however, it is sufficient for the engagement of only one device to be indicated if, in this case, the engagement of the other device is a simultaneous and inherent feature of the design.

| 7.5. | Operating devices or release mechanisms
  In the closed position the operating devices or release mechanisms shall be prevented from being operated inadvertently or accidentally. The locking system shall be such as to require positive, conscious action to release the locking device in order to operate coupling release mechanism. |
| --- | --- |

7.5.

Operating devices or release mechanisms

In the closed position the operating devices or release mechanisms shall be prevented from being operated inadvertently or accidentally. The locking system shall be such as to require positive, conscious action to release the locking device in order to operate coupling release mechanism.

| 7.6. | Surface finish
  The surfaces of the coupling plate and coupling lock shall be functionally satisfactory and be carefully machined, forged, cast or pressed. |
| --- | --- |

7.6.

Surface finish

The surfaces of the coupling plate and coupling lock shall be functionally satisfactory and be carefully machined, forged, cast or pressed.

| 7.7. | Load requirements
  All fifth wheel couplings shall be able to satisfy the tests described in annex 6, paragraph 4.7. |
| --- | --- |

7.7.

Load requirements

All fifth wheel couplings shall be able to satisfy the tests described in annex 6, paragraph 4.7.

| 7.8. | Steering wedges |
| --- | --- |

7.8.

Steering wedges

| 7.8.1. | The dimensions of steering wedges for the positive steering of semitrailers shall be as in Figure 17. |
| --- | --- |

7.8.1.

The dimensions of steering wedges for the positive steering of semitrailers shall be as in Figure 17.

Figure 17

Dimensions of spring-mounted steering wedges

Image

| 7.8.2. | The steering wedge shall allow safe and correct coupling and shall be spring-mounted. The strength of the spring shall be selected so that it is possible to couple an unloaded semitrailer and so that, with the semitrailer fully loaded the steering wedge is firmly in contact with the flanks of the coupling during use. Uncoupling of the fifth wheel shall be possible with the semitrailer both loaded and unloaded. |
| --- | --- |

7.8.2.

The steering wedge shall allow safe and correct coupling and shall be spring-mounted. The strength of the spring shall be selected so that it is possible to couple an unloaded semitrailer and so that, with the semitrailer fully loaded the steering wedge is firmly in contact with the flanks of the coupling during use. Uncoupling of the fifth wheel shall be possible with the semitrailer both loaded and unloaded.

| 7.9. | Special requirements for standard fifth wheel couplings: |
| --- | --- |

7.9.

Special requirements for standard fifth wheel couplings:

| 7.9.1. | the dimensions shall be as shown in Figure 16 and Table 11. |
| --- | --- |

7.9.1.

the dimensions shall be as shown in Figure 16 and Table 11.

| 7.9.2. | they shall be suitable for, and tested for, a D value of 150 kN and a U value of 20 tonnes. |
| --- | --- |

7.9.2.

they shall be suitable for, and tested for, a D value of 150 kN and a U value of 20 tonnes.

| 7.9.3. | release shall be possible by a hand lever mounted directly on the coupling. |
| --- | --- |

7.9.3.

release shall be possible by a hand lever mounted directly on the coupling.

| 7.9.4. | they shall be suitable for the positive steering of semitrailers by means of steering wedges — see paragraph 7.8. |
| --- | --- |

7.9.4.

they shall be suitable for the positive steering of semitrailers by means of steering wedges — see paragraph 7.8.

8.   FIFTH WHEEL COUPLING PINS

| 8.1. | Fifth wheel coupling pins of Class H50 (ISO 337) shall have the dimensions shown in Figure 18 |
| --- | --- |

8.1.

Fifth wheel coupling pins of Class H50 (ISO 337) shall have the dimensions shown in Figure 18

Figure 18

Dimensions of Class H50 fifth wheel coupling pins

Image

| 8.2. | The coupling pins shall be able to satisfy the tests described in annex 6, paragraph 3.9. |
| --- | --- |

8.2.

The coupling pins shall be able to satisfy the tests described in annex 6, paragraph 3.9.

9.   MOUNTING PLATES

| 9.1. | Class J mounting plates for fifth wheel couplings shall have circular mounting holes positioned as shown in Figure 16a if they are intended for standard fifth wheel couplings. However, the mounting holes shall be 17 mm + 2,0 mm/-0,0 mm diameter. The holes shall be circular, NOT slotted (see Figure 16a). |
| --- | --- |

9.1.

Class J mounting plates for fifth wheel couplings shall have circular mounting holes positioned as shown in Figure 16a if they are intended for standard fifth wheel couplings. However, the mounting holes shall be 17 mm + 2,0 mm/-0,0 mm diameter. The holes shall be circular, NOT slotted (see Figure 16a).

| 9.2. | Mounting plates for standard fifth wheel couplings shall be suitable for the positive steering of semitrailers (with steering wedges). Mounting plates for non-standard fifth wheel couplings which are unsuitable for positive steering shall be marked appropriately. |
| --- | --- |

9.2.

Mounting plates for standard fifth wheel couplings shall be suitable for the positive steering of semitrailers (with steering wedges). Mounting plates for non-standard fifth wheel couplings which are unsuitable for positive steering shall be marked appropriately.

| 9.3. | Mounting plates for fifth wheel couplings shall be able to satisfy the tests described in annex 6, paragraph 3.8. |
| --- | --- |

9.3.

Mounting plates for fifth wheel couplings shall be able to satisfy the tests described in annex 6, paragraph 3.8.

10.   HOOK TYPE COUPLINGS

| 10.1. | General requirements for Class K hook type couplings: |
| --- | --- |

10.1.

General requirements for Class K hook type couplings:

| 10.1.1. | All Class K hook type couplings shall satisfy the tests given in annex 6, paragraph 3.5 and shall be suitable for the characteristic values given in Table 13 |
| --- | --- |

10.1.1.

All Class K hook type couplings shall satisfy the tests given in annex 6, paragraph 3.5 and shall be suitable for the characteristic values given in Table 13

| 10.1.2. | Class K hook type couplings shall have the dimensions given in Figure 19 and Table 12. Class K1 to K4 are non-automatic couplings for use only on trailers not exceeding 3,5 tonnes maximum permissible mass and Class KA1 to KA3 are automatic couplings. |
| --- | --- |

10.1.2.

Class K hook type couplings shall have the dimensions given in Figure 19 and Table 12. Class K1 to K4 are non-automatic couplings for use only on trailers not exceeding 3,5 tonnes maximum permissible mass and Class KA1 to KA3 are automatic couplings.

Figure 19

Dimensions and articulation of Class K hook type couplings

Image

| 10.1.3. | A hook type coupling shall only be used with a toroidal drawbar eye and when used with a Class L toroidal drawbar eye the Class K coupling shall have the degrees of articulation given in paragraph 10.2 of this annex. |
| --- | --- |

10.1.3.

A hook type coupling shall only be used with a toroidal drawbar eye and when used with a Class L toroidal drawbar eye the Class K coupling shall have the degrees of articulation given in paragraph 10.2 of this annex.

| 10.1.4. | A Class K hook type coupling shall be used with a toroidal eye giving a minimum clearance, or free movement, of 3 mm and a maximum clearance of 5 mm when new. Suitable drawbar eyes shall be declared by the coupling manufacturer on the Communication form shown in annex 1. |
| --- | --- |

10.1.4.

A Class K hook type coupling shall be used with a toroidal eye giving a minimum clearance, or free movement, of 3 mm and a maximum clearance of 5 mm when new. Suitable drawbar eyes shall be declared by the coupling manufacturer on the Communication form shown in annex 1.

| 10.2. | A Class K coupling when used with a Class L toroidal eye, but not fitted to a vehicle, shall have the following non-simultaneous angles of articulation — see also Figure 19: |
| --- | --- |

10.2.

A Class K coupling when used with a Class L toroidal eye, but not fitted to a vehicle, shall have the following non-simultaneous angles of articulation — see also Figure 19:

| 10.2.1. | ±90o horizontally about the vertical axis of the coupling; |
| --- | --- |

10.2.1.

±90o horizontally about the vertical axis of the coupling;

| 10.2.2. | ±40o vertically about the horizontal transverse axis of the coupling; |
| --- | --- |

10.2.2.

±40o vertically about the horizontal transverse axis of the coupling;

| 10.2.3. | ±20o axial rotation about the horizontal longitudinal centre line of the coupling. |
| --- | --- |

10.2.3.

±20o axial rotation about the horizontal longitudinal centre line of the coupling.

| 10.3. | Automatic Class K hook type couplings shall have a jaw designed such that the drawbar eye is guided into the coupling. |
| --- | --- |

10.3.

Automatic Class K hook type couplings shall have a jaw designed such that the drawbar eye is guided into the coupling.

| 10.4. | Locking to prevent inadvertent uncoupling:
  In the closed position the coupling shall be locked by two positive mechanical engagement locking devices each of which shall remain effective should the other fail.
  The closed and locked position of the coupling shall be clearly indicated externally by a mechanical device. It shall be possible to verify the position of the indicator by feel, for example, in the dark.
  The mechanical indication device shall indicate the engagement of both locking devices (an AND condition).
  However, it is sufficient for the engagement of only one locking device to be indicated if, in this situation, engagement of the second locking device is an inherent feature of the design. |
| --- | --- |

10.4.

Locking to prevent inadvertent uncoupling:

In the closed position the coupling shall be locked by two positive mechanical engagement locking devices each of which shall remain effective should the other fail.

The closed and locked position of the coupling shall be clearly indicated externally by a mechanical device. It shall be possible to verify the position of the indicator by feel, for example, in the dark.

The mechanical indication device shall indicate the engagement of both locking devices (an AND condition).

However, it is sufficient for the engagement of only one locking device to be indicated if, in this situation, engagement of the second locking device is an inherent feature of the design.

| 10.5. | Hand levers
  Hand levers shall be of a design suitable for easy use with the end rounded off. The coupling shall not have any sharp edges or points of possible pinching near the hand lever which could result in injury during operation of the coupling. The force needed to release the coupling, measured without the drawbar eye, shall not exceed 250 N perpendicular to the hand lever along the line of operation.
  Table 12
  Dimensions for Class K hook type couplings — see Figure 19













  Class | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 | Remarks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | | 83 | 83 | 120 | 120 | 140 | 160 | ±0,5 |
| e2 | | 56 | 56 | 55 | 55 | 80 | 100 | ±0,5 |
| e3 | 90 | | | | | | | ±0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 10,5 | 15 | 15 | 17 | 21 | H13 |
| c | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | min. |
| f | 130 | 175 | 175 | 180 | 180 | 200 | 200 | max. |
| g | 100 | 100 | 100 | 120 | 120 | 140 | 200 | max. |
| a | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | ±1,6 - 0 |
| L1 | 120 | 120 | 120 | 120 | 250 | 300 | 300 | max. |
| L2 | 74 | 74 | 63 | 74 | 90 | 90 | 90 | max. |
| L3 | 110 | 130 | 130 | 150 | 150 | 200 | 200 | max. |

10.5.

Hand levers

Hand levers shall be of a design suitable for easy use with the end rounded off. The coupling shall not have any sharp edges or points of possible pinching near the hand lever which could result in injury during operation of the coupling. The force needed to release the coupling, measured without the drawbar eye, shall not exceed 250 N perpendicular to the hand lever along the line of operation.

Table 12

Dimensions for Class K hook type couplings — see Figure 19

Class

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

Remarks

e1

83

83

120

120

140

160

±0,5

e2

56

56

55

55

80

100

±0,5

e3

90

±0,5

d2

17

10,5

10,5

15

15

17

21

H13

c

3

3

3

3

3

3

3

min.

f

130

175

175

180

180

200

200

max.

g

100

100

100

120

120

140

200

max.

a

45

45

45

45

45

45

45

±1,6 - 0

L1

120

120

120

120

250

300

300

max.

L2

74

74

63

74

90

90

90

max.

L3

110

130

130

150

150

200

200

max.

Table 13

Characteristic values for Class K hook type couplings

| Class | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 17 | 20 | 20 | 25 | 70 | 100 | 130 |
| Dc kN | | | 17 | 20 | 54 | 70 | 90 |
| S kg | 120 | 120 | 200 | 250 | 700 | 900 | 1000 |
| V kN | | | 10 | 10 | 18 | 25 | 35 |

Class

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

D kN

17

20

20

25

70

100

130

Dc kN

17

20

54

70

90

S kg

120

120

200

250

700

900

1000

V kN

10

10

18

25

35

11.   DEDICATED DRAWBAR TYPE COUPLINGS — CLASS T

| 11.1. | Class T dedicated drawbar type couplings are intended for use on specific vehicle combinations, for example, car transporters. These vehicles have special structures and may need particular and unusual location of the coupling. |
| --- | --- |

11.1.

Class T dedicated drawbar type couplings are intended for use on specific vehicle combinations, for example, car transporters. These vehicles have special structures and may need particular and unusual location of the coupling.

| 11.2. | Class T couplings shall be restricted to use with centre axle trailers and this restriction shall be notified on the Communication form shown in annex 1. |
| --- | --- |

11.2.

Class T couplings shall be restricted to use with centre axle trailers and this restriction shall be notified on the Communication form shown in annex 1.

| 11.3. | Class T couplings shall be approved as a matched pair and it shall not be possible to separate the coupling other than in a workshop using tools which are not normally carried on the vehicle. |
| --- | --- |

11.3.

Class T couplings shall be approved as a matched pair and it shall not be possible to separate the coupling other than in a workshop using tools which are not normally carried on the vehicle.

| 11.4. | Class T couplings shall not be automatic in operation. |
| --- | --- |

11.4.

Class T couplings shall not be automatic in operation.

| 11.5. | Class T couplings shall satisfy the relevant test requirements given in annex 6, paragraph 3.3., except paragraph 3.3.4. |
| --- | --- |

11.5.

Class T couplings shall satisfy the relevant test requirements given in annex 6, paragraph 3.3., except paragraph 3.3.4.

| 11.6. | The following minimum and simultaneous angles of articulation shall be possible with the coupling not fitted to a vehicle but assembled, and in the same normal position as when fitted to a vehicle; |
| --- | --- |

11.6.

The following minimum and simultaneous angles of articulation shall be possible with the coupling not fitted to a vehicle but assembled, and in the same normal position as when fitted to a vehicle;

| 11.6.1. | ±90o horizontally about the vertical axis; |
| --- | --- |

11.6.1.

±90o horizontally about the vertical axis;

| 11.6.2. | ±8o vertically about the horizontal transverse axis; |
| --- | --- |

11.6.2.

±8o vertically about the horizontal transverse axis;

| 11.6.3. | ±3o axial rotation about the horizontal longitudinal axis. |
| --- | --- |

11.6.3.

±3o axial rotation about the horizontal longitudinal axis.

12.   DEVICES FOR REMOTE INDICATION AND REMOTE CONTROL

| 12.1. | General requirements
  Devices for remote indication and remote control are permitted only on automatic coupling devices of Classes C50-X and G50-X.
  Devices for remote indication and remote control shall not interfere with the minimum free movement of the coupled drawbar eye or coupled semitrailer. They shall be permanently fitted to the vehicle.
  All the devices for remote indication or remote control fall within the scope of testing and approval of the coupling device together with all parts of the operating devices and transmission devices. |
| --- | --- |

12.1.

General requirements

Devices for remote indication and remote control are permitted only on automatic coupling devices of Classes C50-X and G50-X.

Devices for remote indication and remote control shall not interfere with the minimum free movement of the coupled drawbar eye or coupled semitrailer. They shall be permanently fitted to the vehicle.

All the devices for remote indication or remote control fall within the scope of testing and approval of the coupling device together with all parts of the operating devices and transmission devices.

| 12.2. | Remote indication |
| --- | --- |

12.2.

Remote indication

| 12.2.1. | For an automatic coupling procedure, remote indication devices shall indicate the closed and doubly locked position of the coupling in an optical manner according to paragraph 12.2.2. Additionally the open position may be indicated as in paragraph 12.2.3.
  The remote indication device shall be automatically activated and reset during every opening and closing of the coupling. |
| --- | --- |

12.2.1.

For an automatic coupling procedure, remote indication devices shall indicate the closed and doubly locked position of the coupling in an optical manner according to paragraph 12.2.2. Additionally the open position may be indicated as in paragraph 12.2.3.

The remote indication device shall be automatically activated and reset during every opening and closing of the coupling.

| 12.2.2. | The change from the open to the closed and doubly locked position shall be indicated by a green optical signal. |
| --- | --- |

12.2.2.

The change from the open to the closed and doubly locked position shall be indicated by a green optical signal.

| 12.2.3. | If the open and/or unlocked position is indicated, a red optical signal shall be used. |
| --- | --- |

12.2.3.

If the open and/or unlocked position is indicated, a red optical signal shall be used.

| 12.2.4. | In the case of indicating the completion of the automatic coupling procedure, the remote indicator shall ensure that the coupling pin has reached the doubly locked end position. |
| --- | --- |

12.2.4.

In the case of indicating the completion of the automatic coupling procedure, the remote indicator shall ensure that the coupling pin has reached the doubly locked end position.

| 12.2.5. | The appearance of any fault in the remote indication system shall not indicate a closed and locked position during the coupling procedure if the end position has not been reached. |
| --- | --- |

12.2.5.

The appearance of any fault in the remote indication system shall not indicate a closed and locked position during the coupling procedure if the end position has not been reached.

| 12.2.6. | The disengagement of one of the two locking devices shall cause the green optical signal to extinguish and the red optical signal (if fitted) to show. |
| --- | --- |

12.2.6.

The disengagement of one of the two locking devices shall cause the green optical signal to extinguish and the red optical signal (if fitted) to show.

| 12.2.7. | The mechanical indicators fitted directly to the coupling device shall be retained. |
| --- | --- |

12.2.7.

The mechanical indicators fitted directly to the coupling device shall be retained.

| 12.2.8. | In order to avoid distracting the driver during normal driving, there shall be a provision for switching off the remote indication device but this shall be automatically reactivated when the coupling is next opened and closed — see paragraph 12.2.1. |
| --- | --- |

12.2.8.

In order to avoid distracting the driver during normal driving, there shall be a provision for switching off the remote indication device but this shall be automatically reactivated when the coupling is next opened and closed — see paragraph 12.2.1.

| 12.2.9. | The operating controls and indicators of the remote indication devices shall be mounted within the driver's field of vision and be permanently and clearly identified. |
| --- | --- |

12.2.9.

The operating controls and indicators of the remote indication devices shall be mounted within the driver's field of vision and be permanently and clearly identified.

| 12.3. | Remote control |
| --- | --- |

12.3.

Remote control

| 12.3.1. | If a remote control device, as defined in paragraph 2.8 of this Regulation, is employed, there shall also be a remote indication device as described in paragraph 12.2 which shall at least indicate the open condition of the coupling. |
| --- | --- |

12.3.1.

If a remote control device, as defined in paragraph 2.8 of this Regulation, is employed, there shall also be a remote indication device as described in paragraph 12.2 which shall at least indicate the open condition of the coupling.

| 12.3.2. | There shall be a dedicated switch (i.e. master switch, lever or valve) to enable the coupling to be opened or closed by means of the remote control device. If this master switch is not located in the driving cab it shall not be in a position where it is freely accessible to unauthorised persons or it shall be lockable. The actual operation of the coupling from the driving cab may only be possible when inadvertent operation has been precluded, for example by an operation requiring the use of two hands.
  It shall be possible to ascertain whether opening of the coupling under remote control has been completed or not. |
| --- | --- |

12.3.2.

There shall be a dedicated switch (i.e. master switch, lever or valve) to enable the coupling to be opened or closed by means of the remote control device. If this master switch is not located in the driving cab it shall not be in a position where it is freely accessible to unauthorised persons or it shall be lockable. The actual operation of the coupling from the driving cab may only be possible when inadvertent operation has been precluded, for example by an operation requiring the use of two hands.

It shall be possible to ascertain whether opening of the coupling under remote control has been completed or not.

| 12.3.3. | If remote control involves the coupling being opened by external force, the condition under which the external force acts on the coupling shall be indicated appropriately to the driver. This is not necessary if the external force is only operative while the remote control is operating. |
| --- | --- |

12.3.3.

If remote control involves the coupling being opened by external force, the condition under which the external force acts on the coupling shall be indicated appropriately to the driver. This is not necessary if the external force is only operative while the remote control is operating.

| 12.3.4. | If the actuating device for opening the coupling under remote control is mounted externally on the vehicle it shall be possible to oversee the area between the coupled vehicles, but it shall not be necessary, however, to enter this area in order to operate it. |
| --- | --- |

12.3.4.

If the actuating device for opening the coupling under remote control is mounted externally on the vehicle it shall be possible to oversee the area between the coupled vehicles, but it shall not be necessary, however, to enter this area in order to operate it.

| 12.3.5. | Any single error in operation or the occurrence of any single fault in the system shall not result in accidental opening of the coupling during normal road use. Any faults in the system shall be indicated directly or be immediately obvious at the next operation e.g. by a malfunction. |
| --- | --- |

12.3.5.

Any single error in operation or the occurrence of any single fault in the system shall not result in accidental opening of the coupling during normal road use. Any faults in the system shall be indicated directly or be immediately obvious at the next operation e.g. by a malfunction.

| 12.3.6. | In the event of a failure of the remote control it shall be possible, in an emergency, to open the coupling in at least one other way. If this requires the use of a tool then this shall be included in vehicle's tool kit. The requirements of paragraph 3.6 of this annex are not applicable to hand levers used exclusively for opening the coupling in an emergency. |
| --- | --- |

12.3.6.

In the event of a failure of the remote control it shall be possible, in an emergency, to open the coupling in at least one other way. If this requires the use of a tool then this shall be included in vehicle's tool kit. The requirements of paragraph 3.6 of this annex are not applicable to hand levers used exclusively for opening the coupling in an emergency.

| 12.3.7. | The operating controls and indicators for the remote control devices shall be permanently and clearly identified. |
| --- | --- |

12.3.7.

The operating controls and indicators for the remote control devices shall be permanently and clearly identified.

ANNEX 6

TESTING OF MECHANICAL COUPLING DEVICES OR COMPONENTS

1.   GENERAL TESTING REQUIREMENTS

| 1.1. | Samples of coupling devices shall be tested for both strength and function. Physical testing shall be carried out wherever possible but unless stated otherwise the type approval authority or technical service may waive a physical strength test if the simple design of a component makes a theoretical check possible. Theoretical checks may be carried out to determine worst case conditions. In all cases, theoretical checks shall ensure the same quality of results as with dynamic or static testing. In cases of doubt it is the results of physical testing that are overriding.
  See also paragraph 4.8 of this Regulation. |
| --- | --- |

1.1.

Samples of coupling devices shall be tested for both strength and function. Physical testing shall be carried out wherever possible but unless stated otherwise the type approval authority or technical service may waive a physical strength test if the simple design of a component makes a theoretical check possible. Theoretical checks may be carried out to determine worst case conditions. In all cases, theoretical checks shall ensure the same quality of results as with dynamic or static testing. In cases of doubt it is the results of physical testing that are overriding.

See also paragraph 4.8 of this Regulation.

| 1.2. | With coupling devices the strength shall be verified by a dynamic test (endurance test). In certain cases additional static tests may be necessary (see paragraph 3 of this annex). |
| --- | --- |

1.2.

With coupling devices the strength shall be verified by a dynamic test (endurance test). In certain cases additional static tests may be necessary (see paragraph 3 of this annex).

| 1.3. | The dynamic test shall be performed with approximately sinusoidal load (alternating and/or pulsating) with a number of stress cycles appropriate to the material. No cracks or fractures shall occur. |
| --- | --- |

1.3.

The dynamic test shall be performed with approximately sinusoidal load (alternating and/or pulsating) with a number of stress cycles appropriate to the material. No cracks or fractures shall occur.

| 1.4. | Only slight permanent deformation is permitted with the static tests prescribed. Unless stated otherwise the permanent, plastic, deformation after releasing shall not be more than 10 % of the maximum deformation measured during the test. In the case where measurement of deformation during the test puts the tester at risk then, provided that the same parameter is checked during other tests, such as the dynamic test, then this part of the static test may be omitted. |
| --- | --- |

1.4.

Only slight permanent deformation is permitted with the static tests prescribed. Unless stated otherwise the permanent, plastic, deformation after releasing shall not be more than 10 % of the maximum deformation measured during the test. In the case where measurement of deformation during the test puts the tester at risk then, provided that the same parameter is checked during other tests, such as the dynamic test, then this part of the static test may be omitted.

| 1.5. | The loading assumptions in the dynamic tests are based on the horizontal force component in the longitudinal axis of the vehicle and the vertical force component. Horizontal force components transverse to the longitudinal axis of the vehicle, and moments, are not taken into account provided they are of only minor significance.
  If the design of the coupling device or its attachment to the vehicle or the attachment of additional systems (such as stabilisers, close coupling devices, etc.) generate additional forces or moments, additional tests may be required by the type approval authority or technical service.
  The horizontal force component in the longitudinal axis of the vehicle is represented by a theoretically determined reference force, the D or Dc value. The vertical force component, where applicable, is represented by the static vertical bearing load, S, at the point of coupling and the assumed vertical load, V, or by the static vertical bearing load, U, in the case of fifth wheel couplings. |
| --- | --- |

1.5.

The loading assumptions in the dynamic tests are based on the horizontal force component in the longitudinal axis of the vehicle and the vertical force component. Horizontal force components transverse to the longitudinal axis of the vehicle, and moments, are not taken into account provided they are of only minor significance.

If the design of the coupling device or its attachment to the vehicle or the attachment of additional systems (such as stabilisers, close coupling devices, etc.) generate additional forces or moments, additional tests may be required by the type approval authority or technical service.

The horizontal force component in the longitudinal axis of the vehicle is represented by a theoretically determined reference force, the D or Dc value. The vertical force component, where applicable, is represented by the static vertical bearing load, S, at the point of coupling and the assumed vertical load, V, or by the static vertical bearing load, U, in the case of fifth wheel couplings.

| 1.6. | The characteristic values D, Dc, S, V and U, on which the tests are based and which are defined in paragraph 2.11. of this Regulation, shall be taken from the manufacturer's information given in the application for type approval — see communication form shown in annexes 1 and 2. |
| --- | --- |

1.6.

The characteristic values D, Dc, S, V and U, on which the tests are based and which are defined in paragraph 2.11. of this Regulation, shall be taken from the manufacturer's information given in the application for type approval — see communication form shown in annexes 1 and 2.

| 1.7. | Any positive locking device, which is retained in position by spring force, shall remain in its secured position when subjected to a force applied in the least favourable direction and equivalent to three times the mass of the locking mechanism. |
| --- | --- |

1.7.

Any positive locking device, which is retained in position by spring force, shall remain in its secured position when subjected to a force applied in the least favourable direction and equivalent to three times the mass of the locking mechanism.

2.   TEST PROCEDURES

| 2.1. | For the dynamic tests and static tests, the sample shall be placed in a suitable rig with a means of force application, such that it is not subjected to any additional forces or moments apart from the specified test force. In the case of alternating tests, the direction of force application shall not deviate by more than ±1o from the specified direction. In the case of pulsating and static tests, the angle shall be set for the maximum test force. This will normally require a joint at the point of force application (i.e. the point of coupling) and a second joint an adequate distance away. |
| --- | --- |

2.1.

For the dynamic tests and static tests, the sample shall be placed in a suitable rig with a means of force application, such that it is not subjected to any additional forces or moments apart from the specified test force. In the case of alternating tests, the direction of force application shall not deviate by more than ±1o from the specified direction. In the case of pulsating and static tests, the angle shall be set for the maximum test force. This will normally require a joint at the point of force application (i.e. the point of coupling) and a second joint an adequate distance away.

| 2.2. | The test frequency shall not exceed 35 Hz. The selected frequency shall be well separated from resonance frequencies of the test set up including the tested device. With asynchronous testing the frequencies of the two force components shall be between approximately 1 per cent and a maximum of 3 per cent apart. For coupling devices made from steel the number of stress cycles is 2 × 106. For devices made from materials other than steel a higher number of cycles may be necessary. The dye‐penetration method of crack testing or an equivalent method shall be used to determine any cracking during test. |
| --- | --- |

2.2.

The test frequency shall not exceed 35 Hz. The selected frequency shall be well separated from resonance frequencies of the test set up including the tested device. With asynchronous testing the frequencies of the two force components shall be between approximately 1 per cent and a maximum of 3 per cent apart. For coupling devices made from steel the number of stress cycles is 2 × 106. For devices made from materials other than steel a higher number of cycles may be necessary. The dye‐penetration method of crack testing or an equivalent method shall be used to determine any cracking during test.

| 2.3. | With pulsating tests, the test force varies between the maximum test force and a lower, minimum, test force, which may not be greater than 5 per cent of the maximum test force unless otherwise stated in the specific testing procedure. |
| --- | --- |

2.3.

With pulsating tests, the test force varies between the maximum test force and a lower, minimum, test force, which may not be greater than 5 per cent of the maximum test force unless otherwise stated in the specific testing procedure.

| 2.4. | With static tests, other than the special tests required by paragraph 3.2.3 of this annex, the test force shall be applied smoothly and quickly and be maintained for at least 60 seconds. |
| --- | --- |

2.4.

With static tests, other than the special tests required by paragraph 3.2.3 of this annex, the test force shall be applied smoothly and quickly and be maintained for at least 60 seconds.

| 2.5. | The coupling devices or component on test should normally be mounted as rigidly as possible on a test rig in the actual position in which they will be used on the vehicle. The fixing devices should be those specified by the manufacturer or applicant and should be those intended for the attachment of the coupling device or component to the vehicle and/or shall have identical mechanical characteristics. |
| --- | --- |

2.5.

The coupling devices or component on test should normally be mounted as rigidly as possible on a test rig in the actual position in which they will be used on the vehicle. The fixing devices should be those specified by the manufacturer or applicant and should be those intended for the attachment of the coupling device or component to the vehicle and/or shall have identical mechanical characteristics.

| 2.6. | Coupling devices or components shall be tested in the form used on the road. However, at the discretion of the manufacturer, and in agreement with the technical service, flexible components may be neutralised if this is necessary for the test procedure and if this will not have any unrealistic influence on the test result.
  Flexible components which are overheated during these accelerated test procedures may be replaced during the test. The test loads may be applied by means of special slack‐free devices. |
| --- | --- |

2.6.

Coupling devices or components shall be tested in the form used on the road. However, at the discretion of the manufacturer, and in agreement with the technical service, flexible components may be neutralised if this is necessary for the test procedure and if this will not have any unrealistic influence on the test result.

Flexible components which are overheated during these accelerated test procedures may be replaced during the test. The test loads may be applied by means of special slack‐free devices.

3.   SPECIFIC TESTING REQUIREMENTS

| 3.1. | Coupling balls and towing brackets |
| --- | --- |

3.1.

Coupling balls and towing brackets

| 3.1.1. | Mechanical coupling devices with coupling balls may be of the following types:






  (i) | one‐piece coupling balls including devices with noninterchangeable detachable balls (see Figures 20a and 20b), |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Mechanical coupling devices with coupling balls may be of the following types:

(i)

one‐piece coupling balls including devices with noninterchangeable detachable balls (see Figures 20a and 20b),

| (ii) | coupling balls, comprising a number of parts which can be dismantled (see Figures 20c, 20d and 20e), |
| --- | --- |

(ii)

coupling balls, comprising a number of parts which can be dismantled (see Figures 20c, 20d and 20e),

| (iii) | towing brackets without ball fitted (see Figure 20f). |
| --- | --- |

(iii)

towing brackets without ball fitted (see Figure 20f).

Figure 20

Arrangements of ball type towing brackets

Image

| 3.1.2. | The basic test is a dynamic endurance test. The test sample comprises the coupling ball, the ball neck and the mountings necessary for attaching the assembly to the vehicle. The coupling ball and towing bracket shall be rigidly mounted to a test rig, capable of producing an alternating force, in the actual position in which it is intended for use. |
| --- | --- |

3.1.2.

The basic test is a dynamic endurance test. The test sample comprises the coupling ball, the ball neck and the mountings necessary for attaching the assembly to the vehicle. The coupling ball and towing bracket shall be rigidly mounted to a test rig, capable of producing an alternating force, in the actual position in which it is intended for use.

| 3.1.3. | The positions of the fixing points for attaching the coupling ball and towing bracket are specified by the vehicle manufacturer (see paragraph 5.3.2 of this Regulation). |
| --- | --- |

3.1.3.

The positions of the fixing points for attaching the coupling ball and towing bracket are specified by the vehicle manufacturer (see paragraph 5.3.2 of this Regulation).

| 3.1.4. | The devices submitted for test shall be provided with all parts and design details which may have an influence on the strength criteria (for example electrical socket plate, any marking, etc.). The test sample shall include all parts up to the anchorage points or fitting points to the vehicle. The geometric location of the coupling ball and the fixing points of the coupling device related to the reference line shall be provided by the vehicle manufacturer and shall be shown in the test report. All relative positions of the anchorage points with respect to the reference line, for which the towing vehicle manufacturer shall provide all the necessary information to the towing device manufacturer, shall be repeated on the test bed. |
| --- | --- |

3.1.4.

The devices submitted for test shall be provided with all parts and design details which may have an influence on the strength criteria (for example electrical socket plate, any marking, etc.). The test sample shall include all parts up to the anchorage points or fitting points to the vehicle. The geometric location of the coupling ball and the fixing points of the coupling device related to the reference line shall be provided by the vehicle manufacturer and shall be shown in the test report. All relative positions of the anchorage points with respect to the reference line, for which the towing vehicle manufacturer shall provide all the necessary information to the towing device manufacturer, shall be repeated on the test bed.

| 3.1.5. | The sample mounted on the test rig shall be subjected to an alternating stress test applied at an angle to the ball as shown in Figure 21 or 22.
  The direction of the angle of test shall be determined by the vertical relationship between a horizontal reference line passing through the centre of the ball and a horizontal line passing through the fixing point of the coupling device which is the highest of the nearest, when measured in a horizontal plane, to a transverse vertical plane passing through the centre of the ball. If the fixing point line is above the horizontal reference line, the test shall be carried out at an angle of α = + 15o ±1o and if it is below then the test shall be carried out at an angle of α = - 15o ±1o (see Figure 21). The fixing points to be considered in determining the angle of test shall be those declared by the vehicle manufacturer and which transmit the major towing forces to the structure of the towing vehicle.
  This angle is chosen in order to take account of the vertical static and dynamic load and is only applicable for a permitted static vertical load not exceeding:
  S = 120 × D [N]
  Where the static vertical load exceeds that calculated above, the angle shall, in both conditions, be increased to 20o.
  The dynamic test shall be performed with the following test force:
  Fhs res = ±0.6 D |
| --- | --- |

3.1.5.

The sample mounted on the test rig shall be subjected to an alternating stress test applied at an angle to the ball as shown in Figure 21 or 22.

The direction of the angle of test shall be determined by the vertical relationship between a horizontal reference line passing through the centre of the ball and a horizontal line passing through the fixing point of the coupling device which is the highest of the nearest, when measured in a horizontal plane, to a transverse vertical plane passing through the centre of the ball. If the fixing point line is above the horizontal reference line, the test shall be carried out at an angle of α = + 15o ±1o and if it is below then the test shall be carried out at an angle of α = - 15o ±1o (see Figure 21). The fixing points to be considered in determining the angle of test shall be those declared by the vehicle manufacturer and which transmit the major towing forces to the structure of the towing vehicle.

This angle is chosen in order to take account of the vertical static and dynamic load and is only applicable for a permitted static vertical load not exceeding:

S = 120 × D [N]

Where the static vertical load exceeds that calculated above, the angle shall, in both conditions, be increased to 20o.

The dynamic test shall be performed with the following test force:

Fhs res = ±0.6 D

| 3.1.6. | The test procedure is applicable to the different types of coupling devices (see paragraph 3.1.1 of this annex) as follows: |
| --- | --- |

3.1.6.

The test procedure is applicable to the different types of coupling devices (see paragraph 3.1.1 of this annex) as follows:

| 3.1.6.1. | one piece coupling balls including devices with non‐interchangeable detachable balls (see Figures 20a and 20b). |
| --- | --- |

3.1.6.1.

one piece coupling balls including devices with non‐interchangeable detachable balls (see Figures 20a and 20b).

| 3.1.6.1.1. | the strength test for the devices shown in Figures 20a and 20b shall be carried out according to the requirements of paragraph 3.1.5; |
| --- | --- |

3.1.6.1.1.

the strength test for the devices shown in Figures 20a and 20b shall be carried out according to the requirements of paragraph 3.1.5;

Figure 21

Angles of application of test force

Image

Figure 22

Angles of application of test force

Image

| 3.1.6.2. | coupling balls, comprising parts which can be dismantled.
  The following categories are defined:






  (a) | towing bracket and ball (see Figure 20c), |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2.

coupling balls, comprising parts which can be dismantled.

The following categories are defined:

(a)

towing bracket and ball (see Figure 20c),

| (b) | towing bracket and ball on integral support (see Figure 20d), |
| --- | --- |

(b)

towing bracket and ball on integral support (see Figure 20d),

| (c) | towing bracket with detachable ball (see Figure 20e), |
| --- | --- |

(c)

towing bracket with detachable ball (see Figure 20e),

| (d) | towing bracket without ball (see Figure 20f). |
| --- | --- |

(d)

towing bracket without ball (see Figure 20f).

| 3.1.6.2.1. | The strength test for the devices shown in Figures 20c to 20f shall be carried out according to the requirements of paragraph 3.1.5. Dimensions e and f, shall have a manufacturing tolerance of ±5 mm, and shall be stated in the test report.
  The test of the towing bracket (see Figure 20f) shall be carried out with a mounted ball (on support). Account will be taken only of the result of the test on the towing bracket between the fixing points and the mounting surface of the ball support.
  The dimensions e and f shall have a manufacturing tolerance of ±5 mm and shall be specified by the coupling device manufacturer. |
| --- | --- |

3.1.6.2.1.

The strength test for the devices shown in Figures 20c to 20f shall be carried out according to the requirements of paragraph 3.1.5. Dimensions e and f, shall have a manufacturing tolerance of ±5 mm, and shall be stated in the test report.

The test of the towing bracket (see Figure 20f) shall be carried out with a mounted ball (on support). Account will be taken only of the result of the test on the towing bracket between the fixing points and the mounting surface of the ball support.

The dimensions e and f shall have a manufacturing tolerance of ±5 mm and shall be specified by the coupling device manufacturer.

| 3.1.6.3. | Coupling devices with variable dimensions e and f for demountable and interchangeable coupling balls — see Figure 22. |
| --- | --- |

3.1.6.3.

Coupling devices with variable dimensions e and f for demountable and interchangeable coupling balls — see Figure 22.

| 3.1.6.3.1. | The strength tests for such towing brackets shall be carried out to the requirements of paragraph 3.1.5. |
| --- | --- |

3.1.6.3.1.

The strength tests for such towing brackets shall be carried out to the requirements of paragraph 3.1.5.

| 3.1.6.3.2. | If a worst case configuration can be defined by agreement between the manufacturer and the type approval authority or technical service, then testing of this one configuration alone shall be sufficient.
  Otherwise, several ball positions shall be tested in a simplified test programme according to paragraph 3.1.6.3.3. |
| --- | --- |

3.1.6.3.2.

If a worst case configuration can be defined by agreement between the manufacturer and the type approval authority or technical service, then testing of this one configuration alone shall be sufficient.

Otherwise, several ball positions shall be tested in a simplified test programme according to paragraph 3.1.6.3.3.

| 3.1.6.3.3. | In a simplified test programme, the value for f shall be between a defined value of fmin and a value of fmax which does not exceed 100 mm. The ball shall be at a distance, emax, of 130 mm from the support. To cover all possible positions of the ball, in the field given by the horizontal distance from the mounting surface and the vertical range of f (fmin to fmax), two devices are to be tested:






  (i) | one with a ball in the upper (fmax) position, and |
| --- | --- | --- |

3.1.6.3.3.

In a simplified test programme, the value for f shall be between a defined value of fmin and a value of fmax which does not exceed 100 mm. The ball shall be at a distance, emax, of 130 mm from the support. To cover all possible positions of the ball, in the field given by the horizontal distance from the mounting surface and the vertical range of f (fmin to fmax), two devices are to be tested:

(i)

one with a ball in the upper (fmax) position, and

| (ii) | one with a ball in the lower (fmin) position. |
| --- | --- |

(ii)

one with a ball in the lower (fmin) position.

The angle of application of the test force will vary, positive or negative, depending on the relationship of the ball centre horizontal reference line to the parallel line passing through the highest and nearest coupling device fixing point. The angles to be used are shown in Figure 22.

| 3.1.7. | In the case where detachable ball units are retained using fixing arrangements other than screwed fittings, for example, spring clips, and where the positive mechanical engagement aspect of the arrangement is not tested during the dynamic test, then the arrangement shall be subject to a static test applied to the ball or to the positive mechanical engagement arrangement in an appropriate direction. Where the positive mechanical engagement arrangement retains the ball unit vertically, the static test shall be to apply an upwards vertical force to the ball equivalent to the “D” value. Where the positive mechanical engagement arrangement retains the ball unit by means of a transverse horizontal design, the static test shall be to apply a force in this direction equivalent to 0,25 D. There shall not be any failure of the positive mechanical engagement device or any distortion likely to have an adverse effect on its function. |
| --- | --- |

3.1.7.

In the case where detachable ball units are retained using fixing arrangements other than screwed fittings, for example, spring clips, and where the positive mechanical engagement aspect of the arrangement is not tested during the dynamic test, then the arrangement shall be subject to a static test applied to the ball or to the positive mechanical engagement arrangement in an appropriate direction. Where the positive mechanical engagement arrangement retains the ball unit vertically, the static test shall be to apply an upwards vertical force to the ball equivalent to the “D” value. Where the positive mechanical engagement arrangement retains the ball unit by means of a transverse horizontal design, the static test shall be to apply a force in this direction equivalent to 0,25 D. There shall not be any failure of the positive mechanical engagement device or any distortion likely to have an adverse effect on its function.

| 3.1.8. | The attachment points for the secondary coupling referred to in annex 5, paragraph 1.5 shall withstand a horizontal static force equivalent to 2D with a maximum of 15 kN. Where there is a separate attachment point for a breakaway cable this shall withstand a horizontal static force equivalent to D. |
| --- | --- |

3.1.8.

The attachment points for the secondary coupling referred to in annex 5, paragraph 1.5 shall withstand a horizontal static force equivalent to 2D with a maximum of 15 kN. Where there is a separate attachment point for a breakaway cable this shall withstand a horizontal static force equivalent to D.

| 3.2. | Coupling heads |
| --- | --- |

3.2.

Coupling heads

| 3.2.1. | The basic test is an endurance test using an alternating test force followed by a static test (lifting test) on the same test sample. |
| --- | --- |

3.2.1.

The basic test is an endurance test using an alternating test force followed by a static test (lifting test) on the same test sample.

| 3.2.2. | The dynamic test shall be performed with a Class A coupling ball of appropriate strength. On the test rig the coupling ball and coupling head shall be arranged as instructed by the manufacturer and orientated in a way corresponding to the relative positions in normal use. There should be no possibility of extra forces in addition to the test force acting on the specimen. The test force shall be applied along a line passing through the centre of the ball and inclined downwards to the rear at 15o (see Figure 23). An endurance test must be performed on a test specimen with the following test force:
  Fhs res w = ±0,6 D
  Where the maximum permissible static vertical mass, S, exceeds 120 D, then the angle of test shall be increased to 20o. |
| --- | --- |

3.2.2.

The dynamic test shall be performed with a Class A coupling ball of appropriate strength. On the test rig the coupling ball and coupling head shall be arranged as instructed by the manufacturer and orientated in a way corresponding to the relative positions in normal use. There should be no possibility of extra forces in addition to the test force acting on the specimen. The test force shall be applied along a line passing through the centre of the ball and inclined downwards to the rear at 15o (see Figure 23). An endurance test must be performed on a test specimen with the following test force:

Fhs res w = ±0,6 D

Where the maximum permissible static vertical mass, S, exceeds 120 D, then the angle of test shall be increased to 20o.

Figure 23

Dynamic test

Image

| 3.2.3. | A static separation test shall also be performed. The coupling ball used for the test shall have a diameter of 49,00 to 49,13 mm in order to represent a worn coupling ball. The separation force, Fa, shall be applied perpendicular to both the transverse and longitudinal centre line axes of the coupling head and shall be increased smoothly and quickly to a value of:
  Fa = g(C+ S/1 000)kN
  and be held for 10 seconds.
  The coupling head shall not separate from the ball nor shall any component of the coupling head exhibit any permanent distortion which could have an adverse effect on its functional capability. |
| --- | --- |

3.2.3.

A static separation test shall also be performed. The coupling ball used for the test shall have a diameter of 49,00 to 49,13 mm in order to represent a worn coupling ball. The separation force, Fa, shall be applied perpendicular to both the transverse and longitudinal centre line axes of the coupling head and shall be increased smoothly and quickly to a value of:

Fa = g(C+ S/1 000)kN

and be held for 10 seconds.

The coupling head shall not separate from the ball nor shall any component of the coupling head exhibit any permanent distortion which could have an adverse effect on its functional capability.

| 3.3. | Drawbar couplings and drawbeams |
| --- | --- |

3.3.

Drawbar couplings and drawbeams

| 3.3.1. | An endurance test shall be performed on a test sample. The coupling device shall be equipped with all the fixings needed to attach it to the vehicle. Any intermediate devices fitted between the drawbar couplings and the vehicle frame (i.e. drawbeams) shall be tested with the same forces as the coupling. When testing drawbeams intended for standard drawbar couplings, the vertical load shall be applied at a longitudinal distance from the vertical plane of the fixing points that is equal to the position of the corresponding standard coupling. |
| --- | --- |

3.3.1.

An endurance test shall be performed on a test sample. The coupling device shall be equipped with all the fixings needed to attach it to the vehicle. Any intermediate devices fitted between the drawbar couplings and the vehicle frame (i.e. drawbeams) shall be tested with the same forces as the coupling. When testing drawbeams intended for standard drawbar couplings, the vertical load shall be applied at a longitudinal distance from the vertical plane of the fixing points that is equal to the position of the corresponding standard coupling.

| 3.3.2. | Drawbar couplings for hinged drawbars (S=0)
  The dynamic test shall be performed with a horizontal alternating force of Fhw = ±0,6 D acting in a line parallel to the ground and in the longitudinal median plane of the towing vehicle passing through the centre of the coupling pin. |
| --- | --- |

3.3.2.

Drawbar couplings for hinged drawbars (S=0)

The dynamic test shall be performed with a horizontal alternating force of Fhw = ±0,6 D acting in a line parallel to the ground and in the longitudinal median plane of the towing vehicle passing through the centre of the coupling pin.

| 3.3.3. | Drawbar couplings for use with centre‐axle trailers (S>0). |
| --- | --- |

3.3.3.

Drawbar couplings for use with centre‐axle trailers (S>0).

| 3.3.3.1. | Centre axle trailer masses up to and including 3,5 tonnes:
  Drawbar couplings for use with centre axle trailers up to and including a mass of 3,5 tonnes shall be tested in the same way as coupling balls and towing brackets described in 3.1 of this annex. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Centre axle trailer masses up to and including 3,5 tonnes:

Drawbar couplings for use with centre axle trailers up to and including a mass of 3,5 tonnes shall be tested in the same way as coupling balls and towing brackets described in 3.1 of this annex.

| 3.3.3.2. | Centre axle trailer masses exceeding 3,5 tonnes:
  The test forces are applied to the specimen in both horizontal and vertical directions in an asynchronous endurance test. The horizontal line of action shall be equivalent to being parallel to the ground and along the longitudinal median plane of the towing vehicle and pass through the centre of the coupling pin. The vertical line of action shall be perpendicular to the horizontal line of action and shall act along the longitudinal centre line of the coupling pin.
  The fixing arrangements for the drawbar coupling and the drawbar eye on the test rig shall be those intended for its attachment to the vehicle in accordance with the manufacturer's fitting instructions.
  The following test forces shall be applied:
  Table 14
  Test forces







  Test Force | Mean value (kN) | Amplitude (kN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Horizontal Force | 0 | ±0,6 Dc (see note) |
| Vertical Force | S x g/1 000 | ±0,6 V (see note) |
| Note: In the case of Class T dedicated drawbar couplings these values shall be reduced to ±0,5Dc and ±0,5V. |

3.3.3.2.

Centre axle trailer masses exceeding 3,5 tonnes:

The test forces are applied to the specimen in both horizontal and vertical directions in an asynchronous endurance test. The horizontal line of action shall be equivalent to being parallel to the ground and along the longitudinal median plane of the towing vehicle and pass through the centre of the coupling pin. The vertical line of action shall be perpendicular to the horizontal line of action and shall act along the longitudinal centre line of the coupling pin.

The fixing arrangements for the drawbar coupling and the drawbar eye on the test rig shall be those intended for its attachment to the vehicle in accordance with the manufacturer's fitting instructions.

The following test forces shall be applied:

Table 14

Test forces

Test Force

Mean value (kN)

Amplitude (kN)

Horizontal Force

0

±0,6 Dc (see note)

Vertical Force

S x g/1 000

±0,6 V (see note)

Note: In the case of Class T dedicated drawbar couplings these values shall be reduced to ±0,5Dc and ±0,5V.

The vertical and the horizontal components shall be sinusoidal in shape and shall be applied asynchronously, where the difference of their frequencies shall be between 1 per cent and 3 per cent.

| 3.3.4. | Static test on coupling pin locking device
  With drawbar couplings it is also necessary to test the closure and any locking devices by means of a static force of 0,25 D acting in the direction of opening. The test shall not cause the closure to open and it shall not cause any damage. A test force of 0,1 D is sufficient in the case of cylindrical coupling pins. |
| --- | --- |

3.3.4.

Static test on coupling pin locking device

With drawbar couplings it is also necessary to test the closure and any locking devices by means of a static force of 0,25 D acting in the direction of opening. The test shall not cause the closure to open and it shall not cause any damage. A test force of 0,1 D is sufficient in the case of cylindrical coupling pins.

| 3.4. | Drawbar eyes |
| --- | --- |

3.4.

Drawbar eyes

| 3.4.1. | Drawbar eyes shall be subjected to the same dynamic testing as drawbar couplings. Drawbar eyes used solely for trailers having hinged drawbars allowing free vertical movement shall be subjected to an alternating force as described in paragraph 3.3.2. Drawbar eyes also intended for use on centre axle trailers shall be tested in the same way as ball coupling heads (paragraph 3.2) for trailer masses C up to and including 3,5 tonnes and in the same way as drawbar couplings (paragraph 3.3.3.2.) for centre axle trailers with a mass, C, exceeding 3,5 tonnes. |
| --- | --- |

3.4.1.

Drawbar eyes shall be subjected to the same dynamic testing as drawbar couplings. Drawbar eyes used solely for trailers having hinged drawbars allowing free vertical movement shall be subjected to an alternating force as described in paragraph 3.3.2. Drawbar eyes also intended for use on centre axle trailers shall be tested in the same way as ball coupling heads (paragraph 3.2) for trailer masses C up to and including 3,5 tonnes and in the same way as drawbar couplings (paragraph 3.3.3.2.) for centre axle trailers with a mass, C, exceeding 3,5 tonnes.

| 3.4.2. | Toroidal eyes of Class L shall be tested in the same manner as standard drawbar eyes. |
| --- | --- |

3.4.2.

Toroidal eyes of Class L shall be tested in the same manner as standard drawbar eyes.

| 3.4.3. | The testing of drawbar eyes shall be conducted in such a manner that the alternating force also acts on the parts used for attaching the drawbar eye to the drawbar. All flexible intermediate components shall be clamped. |
| --- | --- |

3.4.3.

The testing of drawbar eyes shall be conducted in such a manner that the alternating force also acts on the parts used for attaching the drawbar eye to the drawbar. All flexible intermediate components shall be clamped.

| 3.5. | Hook type couplings |
| --- | --- |

3.5.

Hook type couplings

| 3.5.1. | Class K hook type couplings shall satisfy the dynamic test given in paragraph 3.5.2 of this annex. |
| --- | --- |

3.5.1.

Class K hook type couplings shall satisfy the dynamic test given in paragraph 3.5.2 of this annex.

| 3.5.2. | Dynamic test: |
| --- | --- |

3.5.2.

Dynamic test:

| 3.5.2.1. | The dynamic test shall be a pulsating test using a Class L toroidal eye and with the coupling mounted as it would be on a vehicle and with all of the necessary parts for vehicle installation. However, any flexible components may be neutralised with the agreement of the type approval authority or technical service; |
| --- | --- |

3.5.2.1.

The dynamic test shall be a pulsating test using a Class L toroidal eye and with the coupling mounted as it would be on a vehicle and with all of the necessary parts for vehicle installation. However, any flexible components may be neutralised with the agreement of the type approval authority or technical service;

| 3.5.2.2. | For hook type couplings intended for use with hinged drawbar trailers, where the imposed vertical load on the coupling, S, is zero, the test force shall be applied in a horizontal direction simulating a tensile force on the hook and varying between 0,05 D and 1,00 D; |
| --- | --- |

3.5.2.2.

For hook type couplings intended for use with hinged drawbar trailers, where the imposed vertical load on the coupling, S, is zero, the test force shall be applied in a horizontal direction simulating a tensile force on the hook and varying between 0,05 D and 1,00 D;

| 3.5.2.3. | For hook type couplings intended for use with centre axle trailers the test force shall represent the resultant of the horizontal and vertical forces on the coupling and shall be applied along an angle, -α, that is, from top front to bottom rear (see Figure 21), and equivalent to the calculated angle of the resultant between the horizontal and vertical forces on the coupling.
  The force, Fhs res shall be calculated as:

  Fhs res
  = sq . rt(Fh

  2 + Fs

  2) ,
  where Fh
  = Dc
  and Fs
  = (9,81S)/1 000 + 0,8V |
| --- | --- |

3.5.2.3.

For hook type couplings intended for use with centre axle trailers the test force shall represent the resultant of the horizontal and vertical forces on the coupling and shall be applied along an angle, -α, that is, from top front to bottom rear (see Figure 21), and equivalent to the calculated angle of the resultant between the horizontal and vertical forces on the coupling.

The force, Fhs res shall be calculated as:

Fhs res
  = sq . rt(Fh

  2 + Fs

  2) ,

where Fh
  = Dc
  and Fs
  = (9,81S)/1 000 + 0,8V

| 3.5.2.4. | The applied force shall vary between and . 0,05Fhs res
  1,00Fhs res |
| --- | --- |

3.5.2.4.

The applied force shall vary between and . 0,05Fhs res
  1,00Fhs res

| 3.5.3. | Static test on coupling locking device With hook type couplings it is also necessary to test the closure and any locking devices by means of a static force of 0,25 D acting in the direction of opening. The test shall not cause the closure to open and it shall not cause any damage. |
| --- | --- |

3.5.3.

Static test on coupling locking device With hook type couplings it is also necessary to test the closure and any locking devices by means of a static force of 0,25 D acting in the direction of opening. The test shall not cause the closure to open and it shall not cause any damage.

| 3.6. | Drawbars |
| --- | --- |

3.6.

Drawbars

| 3.6.1. | Drawbars shall be tested in the same way as drawbar eyes (see paragraph 3.4.). The type approval authority or technical service may waive an endurance test if the simple design of a component makes a theoretical check of its strength possible. The design forces for the theoretical verification of the drawbar of centre axle trailers with a mass, C, of up to and including 3,5 tonnes shall be taken from ISO 7641/1: 1983. The design forces for the theoretical verification of drawbars for centre axle trailers having a mass, C, over 3,5 tonnes shall be calculated as follows:
  Fsp = (g × S/1 000) + V
  where the force amplitude V is that given in paragraph 2.11.4 of this Regulation.
  The permissible stresses based on the design masses for trailers having a total mass, C, over 3,5 tonnes shall be in accordance with paragraph 5.3 of ISO 7641/1: 1983. For bent drawbars (e.g. swan neck) and for the drawbars of full trailers, the horizontal force component Fhp = 1,0 × D shall be taken into consideration. |
| --- | --- |

3.6.1.

Drawbars shall be tested in the same way as drawbar eyes (see paragraph 3.4.). The type approval authority or technical service may waive an endurance test if the simple design of a component makes a theoretical check of its strength possible. The design forces for the theoretical verification of the drawbar of centre axle trailers with a mass, C, of up to and including 3,5 tonnes shall be taken from ISO 7641/1: 1983. The design forces for the theoretical verification of drawbars for centre axle trailers having a mass, C, over 3,5 tonnes shall be calculated as follows:

Fsp = (g × S/1 000) + V

where the force amplitude V is that given in paragraph 2.11.4 of this Regulation.

The permissible stresses based on the design masses for trailers having a total mass, C, over 3,5 tonnes shall be in accordance with paragraph 5.3 of ISO 7641/1: 1983. For bent drawbars (e.g. swan neck) and for the drawbars of full trailers, the horizontal force component Fhp = 1,0 × D shall be taken into consideration.

| 3.6.2. | For drawbars for full trailers with free movement in the vertical plane, in addition to the endurance test or theoretical verification of strength, the resistance to buckling shall be verified either by a theoretical calculation with a design force of 3,0 × D or by a buckling test with a force of 3,0 × D. The permissible stresses in the case of calculation shall be in accordance with paragraph 5.3 of ISO 7641/1: 1983. |
| --- | --- |

3.6.2.

For drawbars for full trailers with free movement in the vertical plane, in addition to the endurance test or theoretical verification of strength, the resistance to buckling shall be verified either by a theoretical calculation with a design force of 3,0 × D or by a buckling test with a force of 3,0 × D. The permissible stresses in the case of calculation shall be in accordance with paragraph 5.3 of ISO 7641/1: 1983.

| 3.6.3. | In the case of steered axles, the resistance to bending shall be verified by theoretical calculations or by a bending test. A horizontal, lateral static force shall be applied in the centre of the coupling point. The magnitude of this force shall be chosen so that a moment of 0,6 × Av × g (kNm) is exerted about the front axle centre. The permissible stresses shall be in accordance with paragraph 5.3 of ISO 7641/1: 1983.
  However, in the case where the steered axles form a twin, tandem, axle front carriage (steered bogie) the moment shall be increased to 0,95 × Av × g (kNm) |
| --- | --- |

3.6.3.

In the case of steered axles, the resistance to bending shall be verified by theoretical calculations or by a bending test. A horizontal, lateral static force shall be applied in the centre of the coupling point. The magnitude of this force shall be chosen so that a moment of 0,6 × Av × g (kNm) is exerted about the front axle centre. The permissible stresses shall be in accordance with paragraph 5.3 of ISO 7641/1: 1983.

However, in the case where the steered axles form a twin, tandem, axle front carriage (steered bogie) the moment shall be increased to 0,95 × Av × g (kNm)

| 3.7. | Fifth wheel couplings |
| --- | --- |

3.7.

Fifth wheel couplings

| 3.7.1. | The basic strength tests are a dynamic test and a static test (lifting test). Fifth wheel couplings intended for the positive steering of semitrailers shall be subject to an additional static test (bending test). For the purpose of the tests the fifth wheel coupling shall be equipped with all the fixings needed to attach it to the vehicle. The method of mounting shall be identical to that employed on the vehicle itself. It is not permissible to use a calculation method as an alternative to physical testing. |
| --- | --- |

3.7.1.

The basic strength tests are a dynamic test and a static test (lifting test). Fifth wheel couplings intended for the positive steering of semitrailers shall be subject to an additional static test (bending test). For the purpose of the tests the fifth wheel coupling shall be equipped with all the fixings needed to attach it to the vehicle. The method of mounting shall be identical to that employed on the vehicle itself. It is not permissible to use a calculation method as an alternative to physical testing.

| 3.7.2. | Static tests |
| --- | --- |

3.7.2.

Static tests

| 3.7.2.1. | Standard fifth wheel couplings designed for a steering wedge or similar device for the positive steering of semitrailers (see paragraph 2.7 of this Regulation) shall be tested for adequate strength by means of a static bending test within the working range of the steering device with the simultaneous application of fifth wheel load. The maximum permitted imposed vertical load, U, for the fifth wheel shall be applied vertically to the coupling in its operating position by means of a rigid plate of sufficient size to cover the coupling completely.
  The resultant of the applied load shall pass through the centre of the horizontal joint of the fifth wheel coupling.
  Simultaneously, a horizontal lateral force, representing the force needed for positive steering of the semitrailer, shall be applied to the flanks of the guide for the coupling pin. The magnitude of this force and the direction in which it acts shall be chosen so that a moment of 0,75m × D is exerted about the centre of the coupling pin by means of a force acting on a lever arm 0,5 m ± 0,1 m long. Permanent, plastic deformation up to 0,5 per cent of all nominal dimensions is permitted. There shall not be any cracking. |
| --- | --- |

3.7.2.1.

Standard fifth wheel couplings designed for a steering wedge or similar device for the positive steering of semitrailers (see paragraph 2.7 of this Regulation) shall be tested for adequate strength by means of a static bending test within the working range of the steering device with the simultaneous application of fifth wheel load. The maximum permitted imposed vertical load, U, for the fifth wheel shall be applied vertically to the coupling in its operating position by means of a rigid plate of sufficient size to cover the coupling completely.

The resultant of the applied load shall pass through the centre of the horizontal joint of the fifth wheel coupling.

Simultaneously, a horizontal lateral force, representing the force needed for positive steering of the semitrailer, shall be applied to the flanks of the guide for the coupling pin. The magnitude of this force and the direction in which it acts shall be chosen so that a moment of 0,75m × D is exerted about the centre of the coupling pin by means of a force acting on a lever arm 0,5 m ± 0,1 m long. Permanent, plastic deformation up to 0,5 per cent of all nominal dimensions is permitted. There shall not be any cracking.

| 3.7.2.2. | A static lifting test shall be performed on all fifth wheel couplings. Up to a lifting force of Fa = g.U there shall not be any major permanent bending of the coupling plate over more than 0,2 per cent of its width.
  In the case of Class G50 standard fifth wheel couplings and comparable couplings for the same coupling pin diameter, there shall not be any separation of the coupling pin from the coupling with a lifting force of Fa = g × 2,5 U. In the case of non‐standard couplings using a pin diameter greater than 50 mm, for example 90 mm pin diameter couplings, the lifting force shall be: Fa = g × 1,6 U with a minimum value of 500 kN.
  The force shall be applied by means of a lever bearing on the coupling plate at one end and being raised at the other end at a distance of 1,0 to 1,5 m from the centre of the coupling pin — see Figure 24.
  The lever arm shall be at 90o to the direction of entry of the coupling pin into the coupling. If the worst case is obvious, this worst case has to be tested. If the worst case is not easy to determine, the type approval authority or technical service shall decide which side to test. Only one test is necessary. |
| --- | --- |

3.7.2.2.

A static lifting test shall be performed on all fifth wheel couplings. Up to a lifting force of Fa = g.U there shall not be any major permanent bending of the coupling plate over more than 0,2 per cent of its width.

In the case of Class G50 standard fifth wheel couplings and comparable couplings for the same coupling pin diameter, there shall not be any separation of the coupling pin from the coupling with a lifting force of Fa = g × 2,5 U. In the case of non‐standard couplings using a pin diameter greater than 50 mm, for example 90 mm pin diameter couplings, the lifting force shall be: Fa = g × 1,6 U with a minimum value of 500 kN.

The force shall be applied by means of a lever bearing on the coupling plate at one end and being raised at the other end at a distance of 1,0 to 1,5 m from the centre of the coupling pin — see Figure 24.

The lever arm shall be at 90o to the direction of entry of the coupling pin into the coupling. If the worst case is obvious, this worst case has to be tested. If the worst case is not easy to determine, the type approval authority or technical service shall decide which side to test. Only one test is necessary.

Figure 24

Lifting test on fifth wheel couplings

Image

| 3.7.3. | Dynamic test
  The fifth wheel coupling shall be subjected to alternating stress on a test rig (asynchronous dynamic test) with horizontal alternating and vertical pulsating forces acting simultaneously. |
| --- | --- |

3.7.3.

Dynamic test

The fifth wheel coupling shall be subjected to alternating stress on a test rig (asynchronous dynamic test) with horizontal alternating and vertical pulsating forces acting simultaneously.

| 3.7.3.1. | In the case of fifth wheel couplings not intended for the positive steering of semitrailers, the following forces shall be used:






  Horizontal: | Fhw = ±0,6 × D |
| --- | --- | --- |
| Vertical: | Fso = g × 1,2 U
  Fsu = g × 0,4 U |

3.7.3.1.

In the case of fifth wheel couplings not intended for the positive steering of semitrailers, the following forces shall be used:

Horizontal:

Fhw = ±0,6 × D

Vertical:

Fso = g × 1,2 U

Fsu = g × 0,4 U

These two forces shall be applied in the longitudinal median plane of the vehicle with the lines of action of both forces Fso and Fsu passing through the centre of the joint of the coupling.

The vertical force Fs alternates between the limits +g × 1,2 U and +g × 0,4 U and the horizontal force between ±0,6 D.

| 3.7.3.2. | In the case of fifth wheel couplings intended for the positive steering of semitrailers the following forces shall be used:
  Horizontal: Fhw = ±0,675 D
  Vertical: Fso and Fsu as in paragraph 3.7.3.1.
  The lines of action of the forces are as given in paragraph 3.7.3.1. |
| --- | --- |

3.7.3.2.

In the case of fifth wheel couplings intended for the positive steering of semitrailers the following forces shall be used:

Horizontal: Fhw = ±0,675 D

Vertical: Fso and Fsu as in paragraph 3.7.3.1.

The lines of action of the forces are as given in paragraph 3.7.3.1.

| 3.7.3.3. | For the dynamic test of fifth wheel couplings, a suitable lubricating material shall be placed between the coupling plate and the trailer plate so that the maximum coefficient of friction, μ ≤ 0,15. |
| --- | --- |

3.7.3.3.

For the dynamic test of fifth wheel couplings, a suitable lubricating material shall be placed between the coupling plate and the trailer plate so that the maximum coefficient of friction, μ ≤ 0,15.

| 3.8. | Mounting plates for fifth wheel couplings
  The dynamic test for fifth wheel couplings described in paragraph 3.7.3 and the static tests described in paragraph 3.7.2 shall also be applied to mounting plates. With mounting plates, it is sufficient to perform the lifting test on one side only. The test shall be based on the maximum designated installation height for the coupling, the maximum designated width and the minimum designated length of the mounting plate design. It is not necessary to carry out this test if the mounting plate in question is identical to one which has already undergone this test except that it is narrower and/or longer and the total height is lower. It is not permissible to use a calculation method as an alternative to physical testing. |
| --- | --- |

3.8.

Mounting plates for fifth wheel couplings

The dynamic test for fifth wheel couplings described in paragraph 3.7.3 and the static tests described in paragraph 3.7.2 shall also be applied to mounting plates. With mounting plates, it is sufficient to perform the lifting test on one side only. The test shall be based on the maximum designated installation height for the coupling, the maximum designated width and the minimum designated length of the mounting plate design. It is not necessary to carry out this test if the mounting plate in question is identical to one which has already undergone this test except that it is narrower and/or longer and the total height is lower. It is not permissible to use a calculation method as an alternative to physical testing.

| 3.9. | Fifth wheel coupling pins of semitrailers |
| --- | --- |

3.9.

Fifth wheel coupling pins of semitrailers

| 3.9.1. | A dynamic test with alternating stress shall be performed on a sample mounted on a test rig. The testing of the coupling pin shall not be combined with the testing of the fifth wheel coupling. The test shall be conducted so that the force is also applied to the fixings needed for attaching the coupling pin to the semitrailer. It is not permissible to use a calculation method as an alternative to physical testing. |
| --- | --- |

3.9.1.

A dynamic test with alternating stress shall be performed on a sample mounted on a test rig. The testing of the coupling pin shall not be combined with the testing of the fifth wheel coupling. The test shall be conducted so that the force is also applied to the fixings needed for attaching the coupling pin to the semitrailer. It is not permissible to use a calculation method as an alternative to physical testing.

| 3.9.2. | A dynamic test with an alternating horizontal force of Fhw = ±0,6 D shall be applied to the coupling pin in the operating position.
  The line of action of the force shall pass through the centre of the smallest diameter of the cylindrical part of the coupling pin having a diameter of 50,8 mm for Class H50 (see annex 5, Figure 18). |
| --- | --- |

3.9.2.

A dynamic test with an alternating horizontal force of Fhw = ±0,6 D shall be applied to the coupling pin in the operating position.

The line of action of the force shall pass through the centre of the smallest diameter of the cylindrical part of the coupling pin having a diameter of 50,8 mm for Class H50 (see annex 5, Figure 18).

ANNEX 7

INSTALLATION AND SPECIAL REQUIREMENTS

1.   INSTALLATION AND SPECIAL REQUIREMENTS

| 1.1. | Attachment of coupling balls and towing brackets |
| --- | --- |

1.1.

Attachment of coupling balls and towing brackets

| 1.1.1. | Coupling balls and towing brackets shall be attached to vehicles of categories M1, M2 (below 3,5 t maximum permissible mass) and N1
   (1) in a manner which conforms to the clearance and height dimensions given in Figure 25. The height shall be measured at the vehicle loading conditions given in appendix 1 to this annex.
  The height requirement shall not apply in the case of category G off‐road vehicles as defined in annex 7 of the Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles (R.E.3)(document TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2). |
| --- | --- |

1.1.1.

Coupling balls and towing brackets shall be attached to vehicles of categories M1, M2 (below 3,5 t maximum permissible mass) and N1
   (1) in a manner which conforms to the clearance and height dimensions given in Figure 25. The height shall be measured at the vehicle loading conditions given in appendix 1 to this annex.

The height requirement shall not apply in the case of category G off‐road vehicles as defined in annex 7 of the Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles (R.E.3)(document TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

| 1.1.1.1. | The clearance space shown in Figures 25a and 25b may be occupied by non‐demountable equipment, such as a spare wheel, provided that the distance from the centre of the ball to a vertical plane at the extreme rearmost point of the equipment does not exceed 300 mm. The equipment shall be mounted to allow adequate access for coupling and uncoupling without risk of injury to the user and without affecting articulation of the coupling. |
| --- | --- |

1.1.1.1.

The clearance space shown in Figures 25a and 25b may be occupied by non‐demountable equipment, such as a spare wheel, provided that the distance from the centre of the ball to a vertical plane at the extreme rearmost point of the equipment does not exceed 300 mm. The equipment shall be mounted to allow adequate access for coupling and uncoupling without risk of injury to the user and without affecting articulation of the coupling.

| 1.1.2. | For coupling balls and towing brackets the vehicle manufacturer shall supply mounting instructions and state whether any reinforcement of the fixing area is necessary. |
| --- | --- |

1.1.2.

For coupling balls and towing brackets the vehicle manufacturer shall supply mounting instructions and state whether any reinforcement of the fixing area is necessary.

| 1.1.3. | It shall be possible to couple and uncouple ball couplings when the longitudinal axis of the ball coupling in relation to the centre line of the coupling ball and mounting:
  is rotated horizontally 60o to right or left, (β = 60o, see Figure 25);
  is rotated vertically 10o up or down (α = 10o, see Figure 25);
  is rotated axially 10o to right or left. |
| --- | --- |

1.1.3.

It shall be possible to couple and uncouple ball couplings when the longitudinal axis of the ball coupling in relation to the centre line of the coupling ball and mounting:

is rotated horizontally 60o to right or left, (β = 60o, see Figure 25);

is rotated vertically 10o up or down (α = 10o, see Figure 25);

is rotated axially 10o to right or left.

Figure 25(a)

Clearance space for, and height of, coupling ball — side view

Image

Figure 25(b)

Clearance space for coupling ball — plan view

Image

| 1.1.4. | When the trailer is not coupled to the towing vehicle, the mounted towing bracket and coupling ball shall not obscure the mounting space provided for the rear registration plate or affect the visibility of the rear registration/licence plate of the towing vehicle. If the coupling ball or other items do obscure the rear registration plate they shall be removable or repositionable without the use of tools except, for example, an easily operated (i.e. an effort not exceeding 20 Nm) release key which is carried in the vehicle. |
| --- | --- |

1.1.4.

When the trailer is not coupled to the towing vehicle, the mounted towing bracket and coupling ball shall not obscure the mounting space provided for the rear registration plate or affect the visibility of the rear registration/licence plate of the towing vehicle. If the coupling ball or other items do obscure the rear registration plate they shall be removable or repositionable without the use of tools except, for example, an easily operated (i.e. an effort not exceeding 20 Nm) release key which is carried in the vehicle.

| 1.2. | Attachment of coupling heads |
| --- | --- |

1.2.

Attachment of coupling heads

| 1.2.1. | Class B coupling heads are permitted for trailers of maximum mass up to and including 3,5 tonnes. With the trailer horizontal and carrying the maximum permitted axle load, coupling heads shall be fitted so that the centre line of the spherical area into which the ball fits is 430 ±35 mm above the horizontal plane on which the wheels of the trailer rest.
  In the case of caravans and goods trailers, the horizontal position is regarded as when the floor or loading surface is horizontal. In the case of trailers without such a reference surface (e.g. boat trailers or similar) the trailer manufacturer shall give an appropriate reference line defining the horizontal position. The height requirement shall apply only to trailers intended to be attached to vehicles mentioned in paragraph 1.1.1. of this annex.
  In all cases the horizontal position shall be determined to within ±1o. |
| --- | --- |

1.2.1.

Class B coupling heads are permitted for trailers of maximum mass up to and including 3,5 tonnes. With the trailer horizontal and carrying the maximum permitted axle load, coupling heads shall be fitted so that the centre line of the spherical area into which the ball fits is 430 ±35 mm above the horizontal plane on which the wheels of the trailer rest.

In the case of caravans and goods trailers, the horizontal position is regarded as when the floor or loading surface is horizontal. In the case of trailers without such a reference surface (e.g. boat trailers or similar) the trailer manufacturer shall give an appropriate reference line defining the horizontal position. The height requirement shall apply only to trailers intended to be attached to vehicles mentioned in paragraph 1.1.1. of this annex.

In all cases the horizontal position shall be determined to within ±1o.

| 1.2.2. | It shall be possible to operate the coupling heads safely within the free space of the coupling ball given in Figures 25a and 25b, up to angles of α = 25o and β = 60o. |
| --- | --- |

1.2.2.

It shall be possible to operate the coupling heads safely within the free space of the coupling ball given in Figures 25a and 25b, up to angles of α = 25o and β = 60o.

| 1.3. | Attachment of drawbar couplings and mounting blocks |
| --- | --- |

1.3.

Attachment of drawbar couplings and mounting blocks

| 1.3.1. | Mounting dimensions for standard drawbar couplings:
  In the case of types of standard drawbar couplings the mounting dimensions on the vehicle given in Figure 15 and Table 10 must be met. |
| --- | --- |

1.3.1.

Mounting dimensions for standard drawbar couplings:

In the case of types of standard drawbar couplings the mounting dimensions on the vehicle given in Figure 15 and Table 10 must be met.

| 1.3.2. | Need for remote controlled couplings
  If one or more of the following requirements regarding easy and safe operation (paragraph 1.3.3.), accessibility (paragraph 1.3.5.) or clearance for the hand lever (paragraph 1.3.6.) cannot be met, a coupling with a remote control device as described in annex 5, paragraph 12.3. shall be used. |
| --- | --- |

1.3.2.

Need for remote controlled couplings

If one or more of the following requirements regarding easy and safe operation (paragraph 1.3.3.), accessibility (paragraph 1.3.5.) or clearance for the hand lever (paragraph 1.3.6.) cannot be met, a coupling with a remote control device as described in annex 5, paragraph 12.3. shall be used.

| 1.3.3. | Easy and safe coupling operation
  Drawbar couplings shall be mounted on the vehicle in such a manner that they are easy and safe to operate.
  In addition to the functions of opening (and closing, if applicable) this also includes checking the position of the indicator for the closed and locked positions of the coupling pin (by sight and touch).
  In the area in which the person operating the coupling has to stand, there shall not be any points of possible danger such as sharp edges, corners, etc. inherent in the design unless these are protected so that injury is unlikely.
  The way of escape from this area shall not be restricted or barred on either side by any objects attached to either the coupling or the vehicles.
  Any underrun protection device shall not prevent the person adopting a suitable position to operate the coupling. |
| --- | --- |

1.3.3.

Easy and safe coupling operation

Drawbar couplings shall be mounted on the vehicle in such a manner that they are easy and safe to operate.

In addition to the functions of opening (and closing, if applicable) this also includes checking the position of the indicator for the closed and locked positions of the coupling pin (by sight and touch).

In the area in which the person operating the coupling has to stand, there shall not be any points of possible danger such as sharp edges, corners, etc. inherent in the design unless these are protected so that injury is unlikely.

The way of escape from this area shall not be restricted or barred on either side by any objects attached to either the coupling or the vehicles.

Any underrun protection device shall not prevent the person adopting a suitable position to operate the coupling.

| 1.3.4. | Minimum angle for coupling up and uncoupling
  Coupling and uncoupling of the drawbar eye shall be possible when the longitudinal axis of the drawbar eye in relation to the centre line of the jaw is simultaneously rotated:
  50o horizontally to right or left;
  6o vertically up or down.
  6o axially to right or left.
  This requirement shall also apply to Class K hook type couplings. |
| --- | --- |

1.3.4.

Minimum angle for coupling up and uncoupling

Coupling and uncoupling of the drawbar eye shall be possible when the longitudinal axis of the drawbar eye in relation to the centre line of the jaw is simultaneously rotated:

50o horizontally to right or left;

6o vertically up or down.

6o axially to right or left.

This requirement shall also apply to Class K hook type couplings.

| 1.3.5. | Accessibility
  The distance between the centre of the coupling pin and the edge of the bodywork of the vehicle shall not exceed 550 mm. Where the distance exceeds 420 mm, the coupling shall be fitted with an actuation mechanism which will allow safe operation at a maximum distance of 420 mm from the outer board of the bodywork.
  The distance of 550 mm may be exceeded as follows, provided that technical necessity can be demonstrated and that easy and safe actuation of the drawbar coupling is not adversely affected:






  (i) | to a distance of up to 650 mm for vehicles with tipping bodies or rear‐mounted equipment; |
| --- | --- | --- |

1.3.5.

Accessibility

The distance between the centre of the coupling pin and the edge of the bodywork of the vehicle shall not exceed 550 mm. Where the distance exceeds 420 mm, the coupling shall be fitted with an actuation mechanism which will allow safe operation at a maximum distance of 420 mm from the outer board of the bodywork.

The distance of 550 mm may be exceeded as follows, provided that technical necessity can be demonstrated and that easy and safe actuation of the drawbar coupling is not adversely affected:

(i)

to a distance of up to 650 mm for vehicles with tipping bodies or rear‐mounted equipment;

| (ii) | to a distance of up to 1,320 mm if the unobstructed height is at least 1,150 mm; |
| --- | --- |

(ii)

to a distance of up to 1,320 mm if the unobstructed height is at least 1,150 mm;

| (iii) | in the case of car transporters with at least two loading levels when the trailer vehicle is not separated from the towing vehicle in normal transport operation. |
| --- | --- |

(iii)

in the case of car transporters with at least two loading levels when the trailer vehicle is not separated from the towing vehicle in normal transport operation.

| 1.3.6. | Clearance for the hand lever
  In order to permit safe operation of drawbar couplings there shall be adequate free space around the hand lever.
  The clearance illustrated in Figure 26 is regarded as sufficient.
  If different types of standard drawbar couplings are intended to be fitted to the vehicle, the clearance shall be such that the conditions are also satisfied for the largest size of coupling of the appropriate class given in annex 5, paragraph 3. |
| --- | --- |

1.3.6.

Clearance for the hand lever

In order to permit safe operation of drawbar couplings there shall be adequate free space around the hand lever.

The clearance illustrated in Figure 26 is regarded as sufficient.

If different types of standard drawbar couplings are intended to be fitted to the vehicle, the clearance shall be such that the conditions are also satisfied for the largest size of coupling of the appropriate class given in annex 5, paragraph 3.

Figure 26

Hand lever clearance

Image

The clearance dimensions are also applicable as appropriate for drawbar couplings having hand levers pointing downwards or of a different design.

The clearance shall also be maintained within the specified minimum angle for coupling up and uncoupling given in paragraph 1.3.4 of this annex.

| 1.3.7. | Clearance for free movement of drawbar coupling
  The drawbar coupling attached to the vehicle shall have a minimum clear gap of 10 mm from every other part of the vehicle taking into account all possible geometrical positions given in annex 5, paragraph 3.
  If different types of standard drawbar couplings are intended to be fitted to the vehicle type, the clearance shall be such that the conditions are also satisfied for the largest possible coupling of the appropriate class stated in annex 5, paragraph 3. |
| --- | --- |

1.3.7.

Clearance for free movement of drawbar coupling

The drawbar coupling attached to the vehicle shall have a minimum clear gap of 10 mm from every other part of the vehicle taking into account all possible geometrical positions given in annex 5, paragraph 3.

If different types of standard drawbar couplings are intended to be fitted to the vehicle type, the clearance shall be such that the conditions are also satisfied for the largest possible coupling of the appropriate class stated in annex 5, paragraph 3.

| 1.3.8. | Acceptability of drawbar couplings with a special joint for vertical rotation — see annex 5, paragraph 3.4.
  Couplings having a cylindrical pin and which achieve vertical rotation for the coupled drawbar eye by means of a special joint will only be permitted when technical necessity can be demonstrated. This may be the case, for example, on rear tippers when the coupling head shall be hinged, or with the couplings of heavy transporters when for strength reasons the use of a cylindrical coupling pin is necessary. |
| --- | --- |

1.3.8.

Acceptability of drawbar couplings with a special joint for vertical rotation — see annex 5, paragraph 3.4.

Couplings having a cylindrical pin and which achieve vertical rotation for the coupled drawbar eye by means of a special joint will only be permitted when technical necessity can be demonstrated. This may be the case, for example, on rear tippers when the coupling head shall be hinged, or with the couplings of heavy transporters when for strength reasons the use of a cylindrical coupling pin is necessary.

| 1.4. | Attachment of drawbar eyes and drawbars on trailers. |
| --- | --- |

1.4.

Attachment of drawbar eyes and drawbars on trailers.

| 1.4.1. | Drawbars for centre axle trailers shall have a support device which is adjustable in height if bearing mass at the drawbar eye on the trailer exceeds 50 kg, when the trailer is uniformly loaded to its technically permissible maximum mass. |
| --- | --- |

1.4.1.

Drawbars for centre axle trailers shall have a support device which is adjustable in height if bearing mass at the drawbar eye on the trailer exceeds 50 kg, when the trailer is uniformly loaded to its technically permissible maximum mass.

| 1.4.2. | When attaching drawbar eyes and drawbar to centre‐axle trailers with a maximum mass, C, of more than 3,5 tonnes and more than one axle, the trailers shall be equipped with device for axle load sharing. |
| --- | --- |

1.4.2.

When attaching drawbar eyes and drawbar to centre‐axle trailers with a maximum mass, C, of more than 3,5 tonnes and more than one axle, the trailers shall be equipped with device for axle load sharing.

| 1.4.3. | Hinged drawbars shall be clear of the ground. They shall not fall below a height of 200 mm from the ground when released from the horizontal position. See also annex 5, paragraphs 5.3 and 5.4. |
| --- | --- |

1.4.3.

Hinged drawbars shall be clear of the ground. They shall not fall below a height of 200 mm from the ground when released from the horizontal position. See also annex 5, paragraphs 5.3 and 5.4.

| 1.5. | Attachment of fifth wheel couplings, mounting plates and coupling pins on vehicles. |
| --- | --- |

1.5.

Attachment of fifth wheel couplings, mounting plates and coupling pins on vehicles.

| 1.5.1. | Class G50 fifth wheel couplings shall not be mounted directly on the vehicle frame unless permitted by the vehicle manufacturer. They shall be fixed to the frame by means of a mounting plate and the installation instructions provided by the vehicle manufacturer and coupling manufacturer shall be followed. |
| --- | --- |

1.5.1.

Class G50 fifth wheel couplings shall not be mounted directly on the vehicle frame unless permitted by the vehicle manufacturer. They shall be fixed to the frame by means of a mounting plate and the installation instructions provided by the vehicle manufacturer and coupling manufacturer shall be followed.

| 1.5.2. | Semitrailers shall be equipped with landing gear or any other equipment which allows uncoupling and parking of the semitrailer. If semitrailers are equipped so that the connection of the coupling devices, the electrical systems and braking systems can be effected automatically, the trailer shall have landing gear which retracts from the ground automatically after the semitrailer has been coupled up.
  These requirements shall not apply in the case of semitrailers designed for special operations where they are normally only separated in a workshop or when loading and unloading in specifically designed operating areas. |
| --- | --- |

1.5.2.

Semitrailers shall be equipped with landing gear or any other equipment which allows uncoupling and parking of the semitrailer. If semitrailers are equipped so that the connection of the coupling devices, the electrical systems and braking systems can be effected automatically, the trailer shall have landing gear which retracts from the ground automatically after the semitrailer has been coupled up.

These requirements shall not apply in the case of semitrailers designed for special operations where they are normally only separated in a workshop or when loading and unloading in specifically designed operating areas.

| 1.5.3. | The fixing of the fifth wheel coupling pin to the mounting plate on the semitrailer shall be as instructed by the vehicle manufacturer or the manufacturer of the fifth wheel coupling pin. |
| --- | --- |

1.5.3.

The fixing of the fifth wheel coupling pin to the mounting plate on the semitrailer shall be as instructed by the vehicle manufacturer or the manufacturer of the fifth wheel coupling pin.

| 1.5.4. | If a semitrailer is equipped with a steering wedge it shall meet the requirements as described in annex 5, paragraph 7.8. |
| --- | --- |

1.5.4.

If a semitrailer is equipped with a steering wedge it shall meet the requirements as described in annex 5, paragraph 7.8.

2.   REMOTE INDICATION AND CONTROL

| 2.1. | When installing remote indication and control devices any relevant requirements given in annex 5, paragraph 12 shall be taken into account. |
| --- | --- |

2.1.

When installing remote indication and control devices any relevant requirements given in annex 5, paragraph 12 shall be taken into account.

---

(1)  See definitions in Regulation No 13 annexed to the 1958 Agreement concerning the Adoption of Uniform Technical Prescriptions for Wheeled Vehicles, Equipment and Parts which can be Fitted and/or be Used on Wheeled Vehicles and the Conditions for Reciprocal Recognition of these Prescriptions. The definition is also contained in annex 7 of the Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles (R.E.3) (document TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

ANNEX 7

Appendix 1

LOADING CONDITIONS FOR MEASUREMENT OF COUPLING BALL HEIGHT

| 1. | The height shall be as specified in annex 7, paragraph 1.1.1. |
| --- | --- |

1.

The height shall be as specified in annex 7, paragraph 1.1.1.

| 2. | In the case of M1 category vehicles (1) the vehicle mass at which this height shall be measured shall be declared by the vehicle manufacturer and shall be given in the Communication form (annex 2). The mass shall be either the maximum permissible mass, distributed between the axles as declared by the vehicle manufacturer or the mass given by loading the vehicle in accordance with paragraph 2.1 of this appendix. |
| --- | --- |

2.

In the case of M1 category vehicles (1) the vehicle mass at which this height shall be measured shall be declared by the vehicle manufacturer and shall be given in the Communication form (annex 2). The mass shall be either the maximum permissible mass, distributed between the axles as declared by the vehicle manufacturer or the mass given by loading the vehicle in accordance with paragraph 2.1 of this appendix.

| 2.1. | The maximum figure for the mass in running order as declared by the towing vehicle manufacturer (see paragraph 6. of the Communication form, annex 2); plus |
| --- | --- |

2.1.

The maximum figure for the mass in running order as declared by the towing vehicle manufacturer (see paragraph 6. of the Communication form, annex 2); plus

| 2.1.1. | two masses, each of 68 kg, positioned in the outer seating position of each row of seats, with the seats in the rearmost adjustable position for normal driving and travel, and with the masses located: |
| --- | --- |

2.1.1.

two masses, each of 68 kg, positioned in the outer seating position of each row of seats, with the seats in the rearmost adjustable position for normal driving and travel, and with the masses located:

| 2.1.1.1. | for original equipment coupling devices and components submitted for approval by the vehicle manufacturer, approximately at a point located at 100 mm in front of the “R” point for adjustable seats and 50 mm in front of the “R” point for other seats, the “R” point being determined according to Regulation No 14 paragraph 5.1.1.2.; or |
| --- | --- |

2.1.1.1.

for original equipment coupling devices and components submitted for approval by the vehicle manufacturer, approximately at a point located at 100 mm in front of the “R” point for adjustable seats and 50 mm in front of the “R” point for other seats, the “R” point being determined according to Regulation No 14 paragraph 5.1.1.2.; or

| 2.1.1.2. | for coupling devices and components submitted for approval by an independent manufacturer and intended for replacement market fitting, approximately at the position of a seated person; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

for coupling devices and components submitted for approval by an independent manufacturer and intended for replacement market fitting, approximately at the position of a seated person;

| 2.1.2. | In addition, for each mass of 68 kg, an additional mass of 7 kg allowance for personal luggage shall be distributed evenly in the luggage area of the vehicle; |
| --- | --- |

2.1.2.

In addition, for each mass of 68 kg, an additional mass of 7 kg allowance for personal luggage shall be distributed evenly in the luggage area of the vehicle;

| 3. | In the case of N1 category vehicles (2), the vehicle mass at which this height shall be measured shall be: |
| --- | --- |

3.

In the case of N1 category vehicles (2), the vehicle mass at which this height shall be measured shall be:

| 3.1. | The maximum permissible mass, distributed between the axles as declared by the towing vehicle manufacturer (see paragraph 6. of the Communication form, annex 2). |
| --- | --- |

3.1.

The maximum permissible mass, distributed between the axles as declared by the towing vehicle manufacturer (see paragraph 6. of the Communication form, annex 2).

---

(1)  As defined in the Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles (R.E.3), annex 7 (Document TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

(2)  As defined in the Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles (R.E.3), annex 7 (Document TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

---

Parandused

| 4.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/111 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/111

---

Nõukogu 18. juuli 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1175/2005 (millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 189, 21. juuli 2005
  )

Leheküljel 17 põhjenduses 20, leheküljel 21 põhjenduses 47 ja leheküljel 22 artikli 1 punktis 2

asendatakse

“Zaozhuang Yongli Chemical Co.”

järgmisega:

“Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd”.

---