# Az Európai Unió L 206/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 206 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. július 27. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 206

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. július 27.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Bizottság 2006/60/EK irányelve (2006. július 7.) a 90/642/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek trifloxistrobinra, tiabendazolra, abamektinre, benomilra, karbendazimre, tiofanát-metilre, miklobutanilre, glifozátra, trimetil-szulfóniumra, fenpropimorfra és klórmekvátra vonatkozó maximális maradékanyag-szintek tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság 2006/61/EK irányelve (2006. július 7.) a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelvek mellékleteinek az atrazin, az azinfosz-etil, a ciflutrin, az etefon, a fention, a metamidofosz, a metomil, a parakvát és a triazofosz legmagasabb megengedett szermaradványszintjei tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 12 |
| | * | A Bizottság 2006/62/EK irányelve (2006. július 12.) a 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek a dezmedifám, a fenmedifám és a klórfenvinfosz legmagasabb szermaradványszintje tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 27 |
| | * | A Bizottság 2006/63/EK irányelve (2006. július 14.) a Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. elleni védekezésről szóló 98/57/EK tanácsi irányelv II–VII. melléklete módosításáról | 36 |
| | * | A Bizottság 2006/64/EK irányelve (2006. július 18.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klopiralid, a ciprodinil, a foszetil és a trinexapac hatóanyagként való felvételének céljából történő módosításáról (
  1
  ) | 107 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Bizottság 2006/60/EK irányelve (2006. július 7.) a 90/642/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek trifloxistrobinra, tiabendazolra, abamektinre, benomilra, karbendazimre, tiofanát-metilre, miklobutanilre, glifozátra, trimetil-szulfóniumra, fenpropimorfra és klórmekvátra vonatkozó maximális maradékanyag-szintek tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság 2006/61/EK irányelve (2006. július 7.) a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelvek mellékleteinek az atrazin, az azinfosz-etil, a ciflutrin, az etefon, a fention, a metamidofosz, a metomil, a parakvát és a triazofosz legmagasabb megengedett szermaradványszintjei tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

12

*

A Bizottság 2006/62/EK irányelve (2006. július 12.) a 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek a dezmedifám, a fenmedifám és a klórfenvinfosz legmagasabb szermaradványszintje tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

27

*

A Bizottság 2006/63/EK irányelve (2006. július 14.) a Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. elleni védekezésről szóló 98/57/EK tanácsi irányelv II–VII. melléklete módosításáról

Ralstonia solanacearum

et al.

36

*

A Bizottság 2006/64/EK irányelve (2006. július 18.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klopiralid, a ciprodinil, a foszetil és a trinexapac hatóanyagként való felvételének céljából történő módosításáról (
  1
  )

1

107

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 27.7.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/1

---

A BIZOTTSÁG 2006/60/EK IRÁNYELVE

(2006. július 7.)

a 90/642/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek trifloxistrobinra, tiabendazolra, abamektinre, benomilra, karbendazimre, tiofanát-metilre, miklobutanilre, glifozátra, trimetil-szulfóniumra, fenpropimorfra és klórmekvátra vonatkozó maximális maradékanyag-szintek tekintetében történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1990. november 27-i 90/642/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 7. cikkére,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének f) albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 91/414/EGK irányelvvel összhangban az egyes növényi kultúrák esetében használandó növényvédő szerek engedélyezése a tagállamok felelőssége. Az engedélyezéseknek az emberi és állati egészségre és a környezetre gyakorolt hatások értékelésén kell alapulniuk. Az ilyen értékelések során figyelembe veendő elemek tartalmazzák a szerrel foglalkozók és a környezetben lévők expozícióját, a talajra, a vízi és légi környezetre gyakorolt hatást, valamint a kezelt növényi kultúrákon lévő szermaradványok elfogyasztása révén az emberekre és az állatokra gyakorolt hatást. |
| --- | --- |

(1)

A 91/414/EGK irányelvvel összhangban az egyes növényi kultúrák esetében használandó növényvédő szerek engedélyezése a tagállamok felelőssége. Az engedélyezéseknek az emberi és állati egészségre és a környezetre gyakorolt hatások értékelésén kell alapulniuk. Az ilyen értékelések során figyelembe veendő elemek tartalmazzák a szerrel foglalkozók és a környezetben lévők expozícióját, a talajra, a vízi és légi környezetre gyakorolt hatást, valamint a kezelt növényi kultúrákon lévő szermaradványok elfogyasztása révén az emberekre és az állatokra gyakorolt hatást.

| (2) | A legmagasabb megengedett szermaradvány-határértékek (MRL-ek) a növények hatékony védelmének eléréséhez szükséges minimális peszticidmennyiségekre vonatkoznak, amelyeket olyan módon alkalmaznak, hogy a szermaradvány mennyisége a lehető legkisebb és toxikológiailag elfogadható legyen, különösen a becsült étrendi bevitel szempontjából. |
| --- | --- |

(2)

A legmagasabb megengedett szermaradvány-határértékek (MRL-ek) a növények hatékony védelmének eléréséhez szükséges minimális peszticidmennyiségekre vonatkoznak, amelyeket olyan módon alkalmaznak, hogy a szermaradvány mennyisége a lehető legkisebb és toxikológiailag elfogadható legyen, különösen a becsült étrendi bevitel szempontjából.

| (3) | A 90/642/EGK irányelv hatálya alá tartozó peszticidekre vonatkozó legmagasabb megengedett szermaradványszinteket folyamatosan felül kell vizsgálni és azok módosíthatók az újabb vagy a megváltozott felhasználások figyelembevétele érdekében. A Bizottság új vagy megváltozott felhasználásról kapott tájékoztatást, amely a trifloxistrobin, a tiabenzadol, az abamektin, a benomil-csoport (benomil, karbendazim, tiofanát-metil), a mikolbutanil, a glifozát, a trimetil-szulfónium és a fenpropimorf tekintetében a szermaradványszintek változásához vezet majd. |
| --- | --- |

(3)

A 90/642/EGK irányelv hatálya alá tartozó peszticidekre vonatkozó legmagasabb megengedett szermaradványszinteket folyamatosan felül kell vizsgálni és azok módosíthatók az újabb vagy a megváltozott felhasználások figyelembevétele érdekében. A Bizottság új vagy megváltozott felhasználásról kapott tájékoztatást, amely a trifloxistrobin, a tiabenzadol, az abamektin, a benomil-csoport (benomil, karbendazim, tiofanát-metil), a mikolbutanil, a glifozát, a trimetil-szulfónium és a fenpropimorf tekintetében a szermaradványszintek változásához vezet majd.

| (4) | A klórmekvát tekintetében olyan információ került a Bizottsághoz, amely indokolttá teszi, hogy a körtére három éven keresztül ideiglenes MRL-t fogadjanak el. |
| --- | --- |

(4)

A klórmekvát tekintetében olyan információ került a Bizottsághoz, amely indokolttá teszi, hogy a körtére három éven keresztül ideiglenes MRL-t fogadjanak el.

| (5) | A fogyasztóknak az e peszticidek szermaradványait esetlegesen tartalmazó élelmiszer-termékek felvétele miatt a peszticidekkel szembeni élettartam expozíciója felmérésre és értékelésre került a Közösségen belül alkalmazott eljárások és gyakorlat szerint, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által kiadott iránymutatásokat (3). Ebben az értékelésben figyelembe vették, hogy az abamektint és a tiabenzadolt az élelmiszertermelő állatoknál is alkalmazzák állatgyógyászati készítményként, és hogy e két anyag vonatkozásában a megengedett szermaradványszint felső határát a 2377/90/EGK tanácsi rendelet (4) rendelkezéseivel összhangban állapították meg. E vizsgálat és értékelések alapján az említett növényvédő szerek MRL-jeit úgy kell meghatározni, hogy a megengedett napi bevitelt biztosan ne lépjék túl. |
| --- | --- |

(5)

A fogyasztóknak az e peszticidek szermaradványait esetlegesen tartalmazó élelmiszer-termékek felvétele miatt a peszticidekkel szembeni élettartam expozíciója felmérésre és értékelésre került a Közösségen belül alkalmazott eljárások és gyakorlat szerint, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által kiadott iránymutatásokat (3). Ebben az értékelésben figyelembe vették, hogy az abamektint és a tiabenzadolt az élelmiszertermelő állatoknál is alkalmazzák állatgyógyászati készítményként, és hogy e két anyag vonatkozásában a megengedett szermaradványszint felső határát a 2377/90/EGK tanácsi rendelet (4) rendelkezéseivel összhangban állapították meg. E vizsgálat és értékelések alapján az említett növényvédő szerek MRL-jeit úgy kell meghatározni, hogy a megengedett napi bevitelt biztosan ne lépjék túl.

| (6) | A benomil, karbendazim, tiofanát-metil, fenpropimorf és klórmekvát esetében, amelyekre létezik egy akut referenciadózis (ARfD), a fogyasztóknak az e peszticidek szermaradványait esetlegesen tartalmazó élelmiszeripari termékek révén történő akut expozíciója felmérésre és értékelésre került a Közösségen belül jelenleg alkalmazott eljárások és gyakorlat szerint, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által kiadott iránymutatásokat, valamint a Növényügyi Tudományos Bizottság véleményét, különösen a peszticidekkel kezelt növények fogyasztóinak védelmére vonatkozó tanácsokat és ajánlásokat (5). Az étrendibevitel-értékelés alapján az említett növényvédő szerek MRL-jeit úgy kell meghatározni, hogy az akut referenciadózist biztosan ne lépjék túl. A többi szer esetében a rendelkezésre álló információ értékelése azt mutatta, hogy nem szükséges ARfD és hogy emiatt nem szükséges rövid távú értékelés. |
| --- | --- |

(6)

A benomil, karbendazim, tiofanát-metil, fenpropimorf és klórmekvát esetében, amelyekre létezik egy akut referenciadózis (ARfD), a fogyasztóknak az e peszticidek szermaradványait esetlegesen tartalmazó élelmiszeripari termékek révén történő akut expozíciója felmérésre és értékelésre került a Közösségen belül jelenleg alkalmazott eljárások és gyakorlat szerint, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által kiadott iránymutatásokat, valamint a Növényügyi Tudományos Bizottság véleményét, különösen a peszticidekkel kezelt növények fogyasztóinak védelmére vonatkozó tanácsokat és ajánlásokat (5). Az étrendibevitel-értékelés alapján az említett növényvédő szerek MRL-jeit úgy kell meghatározni, hogy az akut referenciadózist biztosan ne lépjék túl. A többi szer esetében a rendelkezésre álló információ értékelése azt mutatta, hogy nem szükséges ARfD és hogy emiatt nem szükséges rövid távú értékelés.

| (7) | Abban az esetben, ha a növényvédő szerek engedélyezett felhasználása nem eredményez kimutatható peszticid-szermaradványszintet az élelmiszeripari termékben vagy annak felszínén, vagy ha a tagállamok által engedélyezett felhasználást nem támogatják a szükséges adatok, vagy ha a harmadik országokban történő, a Közösség piacán forgalomba hozható olyan élelmiszeripari termékekben vagy azok felületén szermaradványokat eredményező használatot nem támogatják ilyen szükséges adatok, az MRL-eket a legalsó analitikai meghatározási szinten kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(7)

Abban az esetben, ha a növényvédő szerek engedélyezett felhasználása nem eredményez kimutatható peszticid-szermaradványszintet az élelmiszeripari termékben vagy annak felszínén, vagy ha a tagállamok által engedélyezett felhasználást nem támogatják a szükséges adatok, vagy ha a harmadik országokban történő, a Közösség piacán forgalomba hozható olyan élelmiszeripari termékekben vagy azok felületén szermaradványokat eredményező használatot nem támogatják ilyen szükséges adatok, az MRL-eket a legalsó analitikai meghatározási szinten kell rögzíteni.

| (8) | Ezért helyénvaló e peszticidekre vonatkozóan új MRL-ek rögzítése. |
| --- | --- |

(8)

Ezért helyénvaló e peszticidekre vonatkozóan új MRL-ek rögzítése.

| (9) | Az ideiglenes MRL-ek közösségi szintű meghatározása vagy módosítása nem mentesíti a tagállamokat az alól, hogy a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) albekezdése és VI. melléklete szerint ideiglenes MRL-eket határozzanak meg a glifozát, a trimetil-szulfónium és a trifloxistrobin esetében. A hatóanyagok további használatának engedélyezésére négyéves időszak elegendőnek tekinthető. Ezt követően az ideiglenes közösségi maradékanyag-határértékek véglegessé válnak. |
| --- | --- |

(9)

Az ideiglenes MRL-ek közösségi szintű meghatározása vagy módosítása nem mentesíti a tagállamokat az alól, hogy a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) albekezdése és VI. melléklete szerint ideiglenes MRL-eket határozzanak meg a glifozát, a trimetil-szulfónium és a trifloxistrobin esetében. A hatóanyagok további használatának engedélyezésére négyéves időszak elegendőnek tekinthető. Ezt követően az ideiglenes közösségi maradékanyag-határértékek véglegessé válnak.

| (10) | Számos tagállamban a csillagfürtöt élelmiszerként fogyasztják. A csillagfürtön engedélyezik a glifozát használatát. A „csillagfürt” címszó beillesztése és a csillagfürtre vonatkozó MRL-ek meghatározása azért szükséges, hogy megvédjék a fogyasztókat a csillagfürtnél használt peszticid-szermaradványok túlzott fogyasztásától. |
| --- | --- |

(10)

Számos tagállamban a csillagfürtöt élelmiszerként fogyasztják. A csillagfürtön engedélyezik a glifozát használatát. A „csillagfürt” címszó beillesztése és a csillagfürtre vonatkozó MRL-ek meghatározása azért szükséges, hogy megvédjék a fogyasztókat a csillagfürtnél használt peszticid-szermaradványok túlzott fogyasztásától.

| (11) | A 90/642/EGK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

A 90/642/EGK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | Az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 90/642/EGK irányelv az alábbiaknak megfelelően módosul:

| 1. | Az I. mellékletben a „3. Hüvelyesek” csoportban a „csillagfürt” címszót oly módon kell beilleszteni, hogy az utolsó oszlopban szereplő „teljes termék” mind a négy címszóra vonatkozzon. |
| --- | --- |

1.

Az I. mellékletben a „3. Hüvelyesek” csoportban a „csillagfürt” címszót oly módon kell beilleszteni, hogy az utolsó oszlopban szereplő „teljes termék” mind a négy címszóra vonatkozzon.

| 2. | A II. melléklet ezen irányelv mellékletével összhangban módosul. |
| --- | --- |

2.

A II. melléklet ezen irányelv mellékletével összhangban módosul.

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2007. január 20-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek, kivéve a benomil-csoportot és a tiofanát-metilt, amelyekre nézve 2006. szeptember 14-ig, és a klórmekvátot, amelyre 2006. július 31-ig fogadják el és hirdetik ki a rendelkezéseket. Haladéktalanul közlik a Bizottsággal ezen rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot átadják.

Ezeket a rendelkezéseket 2007. január 21-től kell alkalmazni, kivéve a benomil-csoportra és a tiofanát-metilre vonatkozó rendelkezéseket, amelyeket 2006. szeptember 15-től, és a klórmekvátra vonatkozókat, amelyeket 2006. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. július 7-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 350., 1990.12.14., 71. o. A legutóbb a 2006/53/EK bizottsági irányelvvel (HL L 154., 2006.6.8., 11. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2006/45/EK bizottsági irányelvvel (HL L 130., 2006.5.18., 27. o.) módosított irányelv.

2

(3)  A peszticid-szermaradványok étrendi felvételét előre jelző irányelvek (felülvizsgált), készítette a GEMS/Élelmiszer Program, együttműködve a Peszticid-Szermaradványok Kódex Bizottságával, kiadta az Egészségügyi Világszervezet 1997-ben (WHO/FSF/FOS/97.7).

3

(4)  HL L 224., 1990.8.18., 1. o. A legutóbb a 205/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 34., 2006.2.7., 21. o.) módosított rendelet.

4

(5)  A 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelvek mellékleteinek módosításával kapcsolatos kérdéseket tárgyaló szakvélemény (a Növényügyi Tudományos Bizottság által előadott szakvélemény, 1998. július 14.), A gyümölcsökben és zöldségekben előforduló különféle peszticid-szermaradványokról szóló szakvélemény (a Növényügyi Tudományos Bizottság által előadott szakvélemény, 1998. július 14.). http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

5

---

MELLÉKLET

A 90/642/EGK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A klórmekvát körtére vonatkozó sorában a t) lábjegyzet helyébe az alábbi szöveg lép: „Az átmenetileg előírt 0,2 mg/kg maximális maradékanyagszinteket 2009. július 31-ig kell alkalmazni.”; |
| --- | --- |

1.

A klórmekvát körtére vonatkozó sorában a t) lábjegyzet helyébe az alábbi szöveg lép: „Az átmenetileg előírt 0,2 mg/kg maximális maradékanyagszinteket 2009. július 31-ig kell alkalmazni.”;

| 2. | Az A. részben a trifloxistrobinra, tiabendazolra, abamektinre, benomilra, karbendanzimra, tiofanát-metilre, miklobutanilra, glifozátra, trimetil-szulfóniumra és fenpropimorfra vonatkozó oszlopok helyébe a következők lépnek: | Peszticid-szermaradvány és legmagasabb megengedett szermaradványszint (mg/kg) |
| --- | --- | --- |
| Egyedi termékek csoportjai és példái, melyekre az MRL-eket alkalmazni kell | Trifloxi-strobin | Tiaben-dazol | Abamektin (az avermektin B1a, az avermektin B1b és az avermektin B1a delta-8,9 izomerjének összege) | Benomil és karbendazim összesen, karbendazimként kifejezve | Tiofanát-metil | Miklobutanil | Glifozát | Trimetil-szulfónium, glifozát használatából eredő kation | Fenpro-pimorf |
| „1. | Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított, vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs; héjas gyümölcsűek | | | | | | | | | |
| | i. | CITRUSFÉLÉK | 0,3 (2) | 5 | 0,01 (1) | 0,1 (1) | 0,1 (1) | 3 | | | 0,05 (1) |
| | | Grapefruit | | | | | | | | | |
| | | Citrom | | | | | | | | | |
| | | Zöld citrom | | | | | | | | | |
| | | Mandarin (beleértve a klementint és egyéb hibrideket) | | | | | | | 0,5 (2) | 0,5 (2) | |
| | | Narancs | | | | | | | 0,5 (2) | 0,5 (2) | |
| | | Pomelo | | | | | | | | | |
| | | Egyéb | | | | | | | 0,1 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) | |
| | ii. | FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy anélkül) | 0,02 (1)
   (2) | 0,1 (1) | 0,02 (1) | 0,1 (1) | 0,2 | 0,05 (1) | 0,1 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) | 0,05 (1) |
| | | Mandula | | | | | | | | | |
| | | Brazil dió | | | | | | | | | |
| | | Kesudió | | | | | | | | | |
| | | Gesztenye | | | | | | | | | |
| | | Kókuszdió | | | | | | | | | |
| | | Mogyoró | | | | | | | | | |
| | | Ausztráliai mogyoró | | | | | | | | | |
| | | Pekándió | | | | | | | | | |
| | | Piniamag | | | | | | | | | |
| | | Pisztácia | | | | | | | | | |
| | | Dió | | | | | | | | | |
| | | Egyéb | | | | | | | | | |
| | iii. | ALMATERMÉSŰEK | 0,5 (2) | | 0,01 (1) | 0,2 | 0,5 | 0,5 | 0,1 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) | 0,05 (1) |
| | | Alma | | 5 | | | | | | | |
| | | Körte | | 5 | | | | | | | |
| | | Birsalma | | | | | | | | | |
| | | Egyéb | | 0,05 (1) | | | | | | | |
| | iv. | CSONTHÉJASOK | | 0,05 (1) | 0,01 (1) | | | | 0,1 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) | 0,05 (1) |
| | | Kajszibarack | 1 (2) | | | 0,2 | 2 | 0,3 | | | |
| | | Cseresznye | 1 (2) | | | 0,5 | 0,3 | 1 | | | |
| | | Őszibarack (beleértve a nektarint és hasonló hibrideket) | 1 (2) | | | 0,2 | 2 | 0,5 | | | |
| | | Szilva | 0,2 (2) | | | 0,5 | 0,3 | 0,5 | | | |
| | | Egyéb | 0,02 (1)
   (2) | | | 0,1 (1) | 0,1 (1) | 0,02 (1) | | | |
| | v. | BOGYÓS GYÜMÖLCSÖK | | 0,05 (1) | | | | | | 0,05 (1)
   (2) | |
| | | a) | Csemege- és borszőlő | 5 (2) | | 0,01 (1) | | | 1 | 0,5 (2) | | 0,05 (1) |
| | | | Csemegeszőlő | | | | 0,3 | 0,1 (1) | | | | |
| | | | Borszőlő | | | | 0,5 | 3 | | | | |
| | | b) | Eper (termesztett) | 0,5 (1)
   (2) | | 0,1 | 0,1 (1) | 0,1 (1) | 1 | 0,1 (1)
   (2) | | 1 |
| | | c) | Félcserjén termő bogyósok (termesztett) | 0,02 (1)
   (2) | | | 0,1 (1) | 0,1 (1) | | 0,1 (1)
   (2) | | 1 |
| | | | Szeder | | | 0,1 | | | 1 | | | |
| | | | Hamvas szeder | | | | | | | | | |
| | | | Kaliforniai málna | | | | | | | | | |
| | | | Málna | | | 0,1 | | | 1 | | | |
| | | | Egyéb | | | 0,01 (1) | | | 0,02 (1) | | | |
| | | d) | Egyéb bogyós gyümölcsök (termesztett) | | | 0,01 (1) | 0,1 (1) | 0,1 (1) | | 0,1 (1)
   (2) | | 1 |
| | | | Fekete áfonya | | | | | | | | | |
| | | | Tőzegáfonya | | | | | | | | | |
| | | | Ribizli (piros, fekete és fehér) | 1 (2) | | | | | 1 | | | |
| | | | Pöszméte | 1 (2) | | | | | 1 | | | |
| | | | Egyéb | 0,02 (1)
   (2) | | | | | 0,02 (1) | | | |
| | | e) | Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcsök | 0,02 (1)
   (2) | | 0,01 (1) | 0,1 (1) | 0,1 (1) | 0,02 (1) | 0,1 (1)
   (2) | | 0,05 (1) |
| | vi. | VEGYES | | | 0,01 (1) | | | | | | |
| | | Avokádó | | 15 | | | | | | | |
| | | Banán | 0,05 (2) | 5 | | | | 2 | | | 2 |
| | | Datolya | | | | | | | | | |
| | | Füge | | | | | | | | | |
| | | Kivi | | | | | | | | | |
| | | Kamkvat | | | | | | | | | |
| | | Licsiszilva | | | | | | | | | |
| | | Mangó | | 5 | | | | | | | |
| | | Olajbogyó (asztali) | | | | | | | | | |
| | | Olajbogyó (olajsajtoláshoz) | | | | | | | 1 (2) | 1 (2) | |
| | | Papaya | | 10 | | 0,2 | 1 | | | | |
| | | Golgotavirág | | | | | | | | | |
| | | Ananász | | | | | | | | | |
| | | Gránátalma | | | | | | | | | |
| | | Egyéb | 0,02 (1)
   (2) | 0,05 (1) | | 0,1 (1) | 0,1 (1) | 0,02 (1) | 0,1 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) | 0,05 (1) |
| 2. | Friss vagy nyers, fagyasztott, vagy szárított zöldségek | | | | | | | | | |
| | i. | GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK | 0,02 (1)
   (2) | | 0,01 (1) | 0,1 (1) | 0,1 (1) | | 0,1 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) | 0,05 (1) |
| | | Cékla | | | | | | | | | |
| | | Sárgarépa | | | | | | 0,2 | | | |
| | | Kasszava | | 15 | | | | | | | |
| | | Gumós zeller | | | | | | | | | |
| | | Torma | | | | | | 0,2 | | | |
| | | Csicsóka | | | | | | | | | |
| | | Paszternák | | | | | | 0,2 | | | |
| | | Petrezselyemgyökér | | | | | | 0,2 | | | |
| | | Retek | | | | | | | | | |
| | | Saláta bakszakáll | | | | | | | | | |
| | | Édesburgonya | | 15 | | | | | | | |
| | | Karórépa | | | | | | | | | |
| | | Tarlórépa | | | | | | | | | |
| | | Jamszgyökér | | 15 | | | | | | | |
| | | Egyéb | | 0,05 (1) | | | | 0,02 (1) | | | |
| | ii. | HAGYMAFÉLÉK | 0,02 (1)
   (2) | 0,05 (1) | 0,01 (1) | 0,1 (1) | 0,1 (1) | 0,02 (1) | 0,1 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) | 0,05 (1) |
| | | Fokhagyma | | | | | | | | | |
| | | Vöröshagyma | | | | | | | | | |
| | | Mogyoróhagyma | | | | | | | | | |
| | | Újhagyma | | | | | | | | | |
| | | Egyéb | | | | | | | | | |
| | iii. | TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGFÉLÉK | | 0,05 (1) | | | | | 0,1 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) | 0,05 (1) |
| | | a) | Burgonyafélék | | | | | | | | | |
| | | | Paradicsom | 0,5 (2) | | 0,02 | 0,5 | 2 | 0,3 | | | |
| | | | Paprika | | | 0,05 | | | 0,5 | | | |
| | | | Padlizsán | | | 0,02 | 0,5 | 2 | 0,3 | | | |
| | | | Okra | | | | 2 | 1 | | | | |
| | | | Egyéb | 0,02 (1)
   (2) | | 0,01 (1) | 0,1 (1) | 0,1 (1) | 0,02 (1) | | | |
| | | b) | Kabakosok – ehető héjúak | 0,2 (2) | | 0,02 | 0,1 (1) | 0,1 (1) | 0,1 | | | |
| | | | Uborka | | | | | | | | | |
| | | | Apróuborka | | | | | | | | | |
| | | | Cukkini | | | | | | | | | |
| | | | Egyéb | | | | | | | | | |
| | | c) | Kabakosok – nem ehető héjúak | | | 0,01 (1) | 0,1 (1) | 0,3 | 0,2 | | | |
| | | | Sárgadinnye | 0,3 (2) | | | | | | | | |
| | | | Tök | | | | | | | | | |
| | | | Görögdinnye | | | | | | | | | |
| | | | Egyéb | 0,02 (1)
   (2) | | | | | | | | |
| | | d) | Csemegekukorica | 0,02 (1)
   (2) | | 0,01 (1) | 0,1 (1) | 0,1 (1) | 0,02 (1) | | | |
| | iv. | KÁPOSZTAFÉLÉK | 0,02 (1)
   (2) | | 0,01 (1) | | | 0,02 (1) | 0,1 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) | |
| | | a) | Virágjukért termesztett káposztafélék | | | | 0,1 (1) | 0,1 (1) | | | | 0,05 (1) |
| | | | Brokkoli (beleértve az olasz brokkolit) | | 5 | | | | | | | |
| | | | Karfiol | | | | | | | | | |
| | | | Egyéb | | 0,05 (1) | | | | | | | |
| | | b) | Fejesedő káposztafélék | | 0,05 (1) | | | | | | | |
| | | | Kelbimbó | | | | 0,5 | 1 | | | | 0,5 |
| | | | Fejeskáposzta | | | | | | | | | |
| | | | Egyéb | | | | 0,1 (1) | 0,1 (1) | | | | 0,05 (1) |
| | | c) | Leveles káposztafélék | | 0,05 (1) | | 0,1 (1) | 0,1 (1) | | | | 0,05 (1) |
| | | | Kínai kel | | | | | | | | | |
| | | | Kel | | | | | | | | | |
| | | | Egyéb | | | | | | | | | |
| | | d) | Karalábé | | 0,05 (1) | | 0,1 (1) | 0,1 (1) | | | | 0,05 (1) |
| | v. | LEVELES ZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK | 0,02 (1)
   (2) | 0,05 (1) | | 0,1 (1) | 0,1 (1) | | 0,1 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) | 0,05 (1) |
| | | a) | Salátafélék | | | 0,1 | | | | | | |
| | | | Zsázsa | | | | | | | | | |
| | | | Galambbegysaláta | | | | | | 5 | | | |
| | | | Fejes saláta | | | | | | | | | |
| | | | Endívia (széleslevelű batáviai endívia) | | | | | | | | | |
| | | | Rukkola | | | | | | | | | |
| | | | Káposzta levele és szára | | | | | | | | | |
| | | | Egyéb | | | | | | 0,02 (1) | | | |
| | | b) | Spenótfélék | | | 0,01 (1) | | | 0,02 (1) | | | |
| | | | Spenót | | | | | | | | | |
| | | | Répalevél (mangold) | | | | | | | | | |
| | | | Egyéb | | | | | | | | | |
| | | c) | Vízitorma | | | 0,01 (1) | | | 0,02 (1) | | | |
| | | d) | Cikóriasaláta | | 1 | 0,01 (1) | | | 0,02 (1) | | | |
| | | e) | Fűszernövények | | | 0,01 (1) | | | 0,02 (1) | | | |
| | | | Turbolya | | | | | | | | | |
| | | | Metélőhagyma | | | | | | | | | |
| | | | Petrezselyem | | | | | | | | | |
| | | | Zellerlevél | | | | | | | | | |
| | | | Egyéb | | | | | | | | | |
| | vi. | HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss) | | 0,05 (1) | 0,01 (1) | | | | 0,1 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) | 0,05 (1) |
| | | Bab (hüvelyben) | 0,5 (2) | | | 0,2 | 0,1 (1) | 0,3 | | | |
| | | Bab (hüvely nélkül) | | | | | | | | | |
| | | Borsó (hüvelyben) | | | | 0,2 | 0,1 (1) | | | | |
| | | Borsó (hüvely nélkül) | | | | | | | | | |
| | | Egyéb | 0,02 (1)
   (2) | | | 0,1 (1) | 0,1 (1) | 0,02 (1) | | | |
| | vii. | SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK (friss) | 0,02 (1)
   (2) | 0,05 (1) | 0,01 (1) | 0,1 (1) | 0,1 (1) | | 0,1 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) | |
| | | Spárga | | | | | | | | | |
| | | Kardonna | | | | | | | | | |
| | | Zeller | | | | | | | | | |
| | | Édeskömény | | | | | | | | | |
| | | Kerti articsóka | | | | | | 0,5 | | | |
| | | Póréhagyma | | | | | | | | | 1 |
| | | Rebarbara | | | | | | | | | |
| | | Egyéb | | | | | | 0,02 (1) | | | 0,05 (1) |
| | viii. | GOMBA | 0,02 (1)
   (2) | | 0,01 (1) | 0,1 (1) | 0,1 (1) | 0,02 (1) | | | 0,05 (1) |
| | | a) | Termesztett gombák | | 10 | | | | | 0,1 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) | |
| | | b) | Vadon termő gombák | | 0,05 (1) | | | | | 50 (2) | 20 (2) | |
| 3. | Hüvelyesek | 0,02 (1)
   (2) | 0,05 (1) | 0,01 (1) | 0,1 (1) | 0,1 (1) | 0,02 (1) | | 0,05 (1)
   (2) | 0,05 (1) |
| | Bab | | | | | | | 2 (2) | | |
| | Lencse | | | | | | | | | |
| | Borsó | | | | | | | 10 (2) | | |
| | Csillagfürt | | | | | | | 10 (2) | | |
| | Egyéb | | | | | | | 0,1 (1)
   (2) | | |
| 4. | Olajos magvak | 0,05 (1)
   (2) | 0,05 (1) | 0,02 (1) | | | 0,05 (1) | | | 0,05 (1) |
| | Lenmag | | | | | | | 10 (2) | | |
| | Földimogyoró | | | | | | | | | |
| | Mák | | | | | | | | | |
| | Szezámmag | | | | | | | | | |
| | Napraforgómag | | | | | | | 20 (2) | | |
| | Repcemag | | | | | | | 10 (2) | | |
| | Szójabab | | | | 0,2 | 0,3 | | 20 (2) | 10 (2) | |
| | Mustármag | | | | | | | 10 (2) | | |
| | Gyapotmag | | | | | | | 10 (2) | | |
| | Kender mag | | | | | | | | | |
| | Egyéb | | | | 0,1 (1) | 0,1 (1) | | 0,1 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) | |
| 5. | Burgonya | 0,02 (1)
   (2) | | 0,01 (1) | 0,1 (1) | 0,1 (1) | 0,02 (1) | 0,5 (2) | 0,05 (1)
   (2) | 0,05 (1) |
| | Újburgonya | | 0,05 (1) | | | | | | | |
| | Áruburgonya | | 15 | | | | | | | |
| 6. | Tea (szárított levelek és szárak, erjesztve vagy másképpen, Camellia sinensis) | 0,05 (1)
   (2) | 0,1 (1) | 0,02 (1) | 0,1 (1) | 0,1 (1) | 0,05 (1) | 2 (2) | 0,05 (1)
   (2) | 0,1 (1) |
| 7. | Komló (szárított), beleértve a granulált és a be nem sűrített port | 30 (2) | 0,1 (1) | 0,05 | 0,1 (1) | 0,1 (1) | 2 | 0,1 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) | 10 |

2.

Az A. részben a trifloxistrobinra, tiabendazolra, abamektinre, benomilra, karbendanzimra, tiofanát-metilre, miklobutanilra, glifozátra, trimetil-szulfóniumra és fenpropimorfra vonatkozó oszlopok helyébe a következők lépnek:

Peszticid-szermaradvány és legmagasabb megengedett szermaradványszint (mg/kg)

Egyedi termékek csoportjai és példái, melyekre az MRL-eket alkalmazni kell

Trifloxi-strobin

Tiaben-dazol

Abamektin (az avermektin B1a, az avermektin B1b és az avermektin B1a delta-8,9 izomerjének összege)

Benomil és karbendazim összesen, karbendazimként kifejezve

Tiofanát-metil

Miklobutanil

Glifozát

Trimetil-szulfónium, glifozát használatából eredő kation

Fenpro-pimorf

„1.

Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított, vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs; héjas gyümölcsűek

i.

CITRUSFÉLÉK

0,3 (2)

5

0,01 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)

3

0,05 (1)

Grapefruit

Citrom

Zöld citrom

Mandarin (beleértve a klementint és egyéb hibrideket)

0,5 (2)

0,5 (2)

Narancs

0,5 (2)

0,5 (2)

Pomelo

Egyéb

0,1 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

ii.

FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy anélkül)

0,02 (1)
   (2)

0,1 (1)

0,02 (1)

0,1 (1)

0,2

0,05 (1)

0,1 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

0,05 (1)

Mandula

Brazil dió

Kesudió

Gesztenye

Kókuszdió

Mogyoró

Ausztráliai mogyoró

Pekándió

Piniamag

Pisztácia

Dió

Egyéb

iii.

ALMATERMÉSŰEK

0,5 (2)

0,01 (1)

0,2

0,5

0,5

0,1 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

0,05 (1)

Alma

5

Körte

5

Birsalma

Egyéb

0,05 (1)

iv.

CSONTHÉJASOK

0,05 (1)

0,01 (1)

0,1 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

0,05 (1)

Kajszibarack

1 (2)

0,2

2

0,3

Cseresznye

1 (2)

0,5

0,3

1

Őszibarack (beleértve a nektarint és hasonló hibrideket)

1 (2)

0,2

2

0,5

Szilva

0,2 (2)

0,5

0,3

0,5

Egyéb

0,02 (1)
   (2)

0,1 (1)

0,1 (1)

0,02 (1)

v.

BOGYÓS GYÜMÖLCSÖK

0,05 (1)

0,05 (1)
   (2)

a)

Csemege- és borszőlő

5 (2)

0,01 (1)

1

0,5 (2)

0,05 (1)

Csemegeszőlő

0,3

0,1 (1)

Borszőlő

0,5

3

b)

Eper (termesztett)

0,5 (1)
   (2)

0,1

0,1 (1)

0,1 (1)

1

0,1 (1)
   (2)

1

c)

Félcserjén termő bogyósok (termesztett)

0,02 (1)
   (2)

0,1 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)
   (2)

1

Szeder

0,1

1

Hamvas szeder

Kaliforniai málna

Málna

0,1

1

Egyéb

0,01 (1)

0,02 (1)

d)

Egyéb bogyós gyümölcsök (termesztett)

0,01 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)
   (2)

1

Fekete áfonya

Tőzegáfonya

Ribizli (piros, fekete és fehér)

1 (2)

1

Pöszméte

1 (2)

1

Egyéb

0,02 (1)
   (2)

0,02 (1)

e)

Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcsök

0,02 (1)
   (2)

0,01 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)

0,02 (1)

0,1 (1)
   (2)

0,05 (1)

vi.

VEGYES

0,01 (1)

Avokádó

15

Banán

0,05 (2)

5

2

2

Datolya

Füge

Kivi

Kamkvat

Licsiszilva

Mangó

5

Olajbogyó (asztali)

Olajbogyó (olajsajtoláshoz)

1 (2)

1 (2)

Papaya

10

0,2

1

Golgotavirág

Ananász

Gránátalma

Egyéb

0,02 (1)
   (2)

0,05 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)

0,02 (1)

0,1 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

0,05 (1)

2.

Friss vagy nyers, fagyasztott, vagy szárított zöldségek

i.

GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK

0,02 (1)
   (2)

0,01 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

0,05 (1)

Cékla

Sárgarépa

0,2

Kasszava

15

Gumós zeller

Torma

0,2

Csicsóka

Paszternák

0,2

Petrezselyemgyökér

0,2

Retek

Saláta bakszakáll

Édesburgonya

15

Karórépa

Tarlórépa

Jamszgyökér

15

Egyéb

0,05 (1)

0,02 (1)

ii.

HAGYMAFÉLÉK

0,02 (1)
   (2)

0,05 (1)

0,01 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)

0,02 (1)

0,1 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

0,05 (1)

Fokhagyma

Vöröshagyma

Mogyoróhagyma

Újhagyma

Egyéb

iii.

TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGFÉLÉK

0,05 (1)

0,1 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

0,05 (1)

a)

Burgonyafélék

Paradicsom

0,5 (2)

0,02

0,5

2

0,3

Paprika

0,05

0,5

Padlizsán

0,02

0,5

2

0,3

Okra

2

1

Egyéb

0,02 (1)
   (2)

0,01 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)

0,02 (1)

b)

Kabakosok – ehető héjúak

0,2 (2)

0,02

0,1 (1)

0,1 (1)

0,1

Uborka

Apróuborka

Cukkini

Egyéb

c)

Kabakosok – nem ehető héjúak

0,01 (1)

0,1 (1)

0,3

0,2

Sárgadinnye

0,3 (2)

Tök

Görögdinnye

Egyéb

0,02 (1)
   (2)

d)

Csemegekukorica

0,02 (1)
   (2)

0,01 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)

0,02 (1)

iv.

KÁPOSZTAFÉLÉK

0,02 (1)
   (2)

0,01 (1)

0,02 (1)

0,1 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

a)

Virágjukért termesztett káposztafélék

0,1 (1)

0,1 (1)

0,05 (1)

Brokkoli (beleértve az olasz brokkolit)

5

Karfiol

Egyéb

0,05 (1)

b)

Fejesedő káposztafélék

0,05 (1)

Kelbimbó

0,5

1

0,5

Fejeskáposzta

Egyéb

0,1 (1)

0,1 (1)

0,05 (1)

c)

Leveles káposztafélék

0,05 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)

0,05 (1)

Kínai kel

Kel

Egyéb

d)

Karalábé

0,05 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)

0,05 (1)

v.

LEVELES ZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK

0,02 (1)
   (2)

0,05 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

0,05 (1)

a)

Salátafélék

0,1

Zsázsa

Galambbegysaláta

5

Fejes saláta

Endívia (széleslevelű batáviai endívia)

Rukkola

Káposzta levele és szára

Egyéb

0,02 (1)

b)

Spenótfélék

0,01 (1)

0,02 (1)

Spenót

Répalevél (mangold)

Egyéb

c)

Vízitorma

0,01 (1)

0,02 (1)

d)

Cikóriasaláta

1

0,01 (1)

0,02 (1)

e)

Fűszernövények

0,01 (1)

0,02 (1)

Turbolya

Metélőhagyma

Petrezselyem

Zellerlevél

Egyéb

vi.

HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss)

0,05 (1)

0,01 (1)

0,1 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

0,05 (1)

Bab (hüvelyben)

0,5 (2)

0,2

0,1 (1)

0,3

Bab (hüvely nélkül)

Borsó (hüvelyben)

0,2

0,1 (1)

Borsó (hüvely nélkül)

Egyéb

0,02 (1)
   (2)

0,1 (1)

0,1 (1)

0,02 (1)

vii.

SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK (friss)

0,02 (1)
   (2)

0,05 (1)

0,01 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

Spárga

Kardonna

Zeller

Édeskömény

Kerti articsóka

0,5

Póréhagyma

1

Rebarbara

Egyéb

0,02 (1)

0,05 (1)

viii.

GOMBA

0,02 (1)
   (2)

0,01 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)

0,02 (1)

0,05 (1)

a)

Termesztett gombák

10

0,1 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

b)

Vadon termő gombák

0,05 (1)

50 (2)

20 (2)

3.

Hüvelyesek

0,02 (1)
   (2)

0,05 (1)

0,01 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)

0,02 (1)

0,05 (1)
   (2)

0,05 (1)

Bab

2 (2)

Lencse

Borsó

10 (2)

Csillagfürt

10 (2)

Egyéb

0,1 (1)
   (2)

4.

Olajos magvak

0,05 (1)
   (2)

0,05 (1)

0,02 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)

Lenmag

10 (2)

Földimogyoró

Mák

Szezámmag

Napraforgómag

20 (2)

Repcemag

10 (2)

Szójabab

0,2

0,3

20 (2)

10 (2)

Mustármag

10 (2)

Gyapotmag

10 (2)

Kender mag

Egyéb

0,1 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

5.

Burgonya

0,02 (1)
   (2)

0,01 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)

0,02 (1)

0,5 (2)

0,05 (1)
   (2)

0,05 (1)

Újburgonya

0,05 (1)

Áruburgonya

15

6.

Tea (szárított levelek és szárak, erjesztve vagy másképpen, Camellia sinensis)

0,05 (1)
   (2)

0,1 (1)

0,02 (1)

0,1 (1)

0,1 (1)

0,05 (1)

2 (2)

0,05 (1)
   (2)

0,1 (1)

7.

Komló (szárított), beleértve a granulált és a be nem sűrített port

30 (2)

0,1 (1)

0,05

0,1 (1)

0,1 (1)

2

0,1 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

10

---

(1)  Az analitikailag kimutatható legkisebb érték.

(2)  A legnagyobb megengedett szermaradvány-érték ideiglenesen került megállapításra, a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdése f) pontjával összhangban.”

---

| 27.7.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/12

---

A BIZOTTSÁG 2006/61/EK IRÁNYELVE

(2006. július 7.)

a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelvek mellékleteinek az atrazin, az azinfosz-etil, a ciflutrin, az etefon, a fention, a metamidofosz, a metomil, a parakvát és a triazofosz legmagasabb megengedett szermaradványszintjei tekintetében történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélékben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1986. július 24-i 86/362/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikkére,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1986. július 24-i 86/363/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikkére,

tekintettel az egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1990. november 27-i 90/642/EGK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 7. cikkére,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szól, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (4) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének f) albekezdésére,

mivel:

| (1) | Növényi eredetű termékek esetén, a gyümölcsöket és a zöldségeket is beleértve, a szermaradványszintek a hatékony növényvédelemhez szükséges peszticidek legkisebb mennyiségének olyan módon történő alkalmazását tükrözik, hogy a szermaradványszint gyakorlati szempontból a lehető legalacsonyabb és toxikológiailag még elfogadható legyen, különös tekintettel a környezet védelmére és a fogyasztók becsült étrendi bevitelének mértékére. Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan a szermaradványszintek az állatok fogyasztását tükrözik a peszticiddel kezelt gabonafélék és növényi eredetű termékek vonatkozásában, valamint megfelelő esetben figyelembe veszik az állatgyógyászati készítmények használatának közvetlen következményeit. A Közösségben érvényes legnagyobb megengedett szermaradványszint (MRL) az ilyen szermaradvány azon felső határértékét jelenti, amely a helyes mezőgazdasági gyakorlat betartása mellett előfordulhat az áruban. |
| --- | --- |

(1)

Növényi eredetű termékek esetén, a gyümölcsöket és a zöldségeket is beleértve, a szermaradványszintek a hatékony növényvédelemhez szükséges peszticidek legkisebb mennyiségének olyan módon történő alkalmazását tükrözik, hogy a szermaradványszint gyakorlati szempontból a lehető legalacsonyabb és toxikológiailag még elfogadható legyen, különös tekintettel a környezet védelmére és a fogyasztók becsült étrendi bevitelének mértékére. Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan a szermaradványszintek az állatok fogyasztását tükrözik a peszticiddel kezelt gabonafélék és növényi eredetű termékek vonatkozásában, valamint megfelelő esetben figyelembe veszik az állatgyógyászati készítmények használatának közvetlen következményeit. A Közösségben érvényes legnagyobb megengedett szermaradványszint (MRL) az ilyen szermaradvány azon felső határértékét jelenti, amely a helyes mezőgazdasági gyakorlat betartása mellett előfordulhat az áruban.

| (2) | A peszticidekre vonatkozó legnagyobb megengedett szermaradványszintek folyamatos felülvizsgálat és változtatás alatt állnak az újabb információk és adatok figyelembevétele érdekében. Az MRL-ek az analitikai kimutatás alsó szintjén kerülnek rögzítésre abban az esetben, ha a növényvédő szerek engedélyezett felhasználása nem eredményezi a peszticid-szermaradvány kimutatható mértékét az élelmiszer-ipari termékben vagy annak felszínén, illetve ha annak használata nem engedélyezett, vagy ha a tagállamok által engedélyezett felhasználást nem támasztják alá a szükséges adatok, vagy ha a harmadik országokban történő, a Közösség piacán forgalomba hozható élelmiszerekben vagy azok felületén a szermaradványokat eredményező használatot nem támasztják alá a szükséges adatok. |
| --- | --- |

(2)

A peszticidekre vonatkozó legnagyobb megengedett szermaradványszintek folyamatos felülvizsgálat és változtatás alatt állnak az újabb információk és adatok figyelembevétele érdekében. Az MRL-ek az analitikai kimutatás alsó szintjén kerülnek rögzítésre abban az esetben, ha a növényvédő szerek engedélyezett felhasználása nem eredményezi a peszticid-szermaradvány kimutatható mértékét az élelmiszer-ipari termékben vagy annak felszínén, illetve ha annak használata nem engedélyezett, vagy ha a tagállamok által engedélyezett felhasználást nem támasztják alá a szükséges adatok, vagy ha a harmadik országokban történő, a Közösség piacán forgalomba hozható élelmiszerekben vagy azok felületén a szermaradványokat eredményező használatot nem támasztják alá a szükséges adatok.

| (3) | A Bizottság értesülése szerint az új toxikológiai és fogyasztói beviteli információk fényében néhány peszticid vonatkozásában felül kell vizsgálni a jelenlegi MRL-eket. A Bizottság felhívta az illetékes referens tagállamokat, hogy tegyenek javaslatokat a közösségi MRL-ek felülvizsgálatára. A javaslatokat a Bizottságnak benyújtották. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság értesülése szerint az új toxikológiai és fogyasztói beviteli információk fényében néhány peszticid vonatkozásában felül kell vizsgálni a jelenlegi MRL-eket. A Bizottság felhívta az illetékes referens tagállamokat, hogy tegyenek javaslatokat a közösségi MRL-ek felülvizsgálatára. A javaslatokat a Bizottságnak benyújtották.

| (4) | Megtörtént a fogyasztók ezen irányelvben említett peszticidek élelmiszer-ipari termékekben való előfordulásából eredő, élethosszig tartó, illetve rövid távú terhelésének újbóli felmérése és értékelése a közösségi eljárásokkal és gyakorlatokkal összhangban, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által közzétett iránymutatásokat (5). Ezek alapján indokolt olyan új MRL értékeket megállapítani, amelyek biztosítják, hogy ne fordulhasson elő a fogyasztók elfogadhatatlan terhelése. |
| --- | --- |

(4)

Megtörtént a fogyasztók ezen irányelvben említett peszticidek élelmiszer-ipari termékekben való előfordulásából eredő, élethosszig tartó, illetve rövid távú terhelésének újbóli felmérése és értékelése a közösségi eljárásokkal és gyakorlatokkal összhangban, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által közzétett iránymutatásokat (5). Ezek alapján indokolt olyan új MRL értékeket megállapítani, amelyek biztosítják, hogy ne fordulhasson elő a fogyasztók elfogadhatatlan terhelése.

| (5) | Megfelelő esetekben sor került a fogyasztók e peszticidek élelmiszer-ipari termékekben való esetleges előfordulásából eredő akut terhelésének a közösségi eljárásokkal és gyakorlatokkal összhangban végzett felmérésére és értékelésére, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által közzétett iránymutatást. Megállapítást nyert, hogy a peszticid-szermaradványoknak az új MRL értékeket meg nem haladó mértékű előfordulása nem vált ki akut toxikus hatást. |
| --- | --- |

(5)

Megfelelő esetekben sor került a fogyasztók e peszticidek élelmiszer-ipari termékekben való esetleges előfordulásából eredő akut terhelésének a közösségi eljárásokkal és gyakorlatokkal összhangban végzett felmérésére és értékelésére, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által közzétett iránymutatást. Megállapítást nyert, hogy a peszticid-szermaradványoknak az új MRL értékeket meg nem haladó mértékű előfordulása nem vált ki akut toxikus hatást.

| (6) | A Kereskedelmi Világszervezet útján a Közösség kereskedelmi partnereivel az új MRL értékekkel kapcsolatosan folytatott konzultációkat követően sor került az általuk ezen értékekre vonatkozóan tett észrevételek figyelembevételére. |
| --- | --- |

(6)

A Kereskedelmi Világszervezet útján a Közösség kereskedelmi partnereivel az új MRL értékekkel kapcsolatosan folytatott konzultációkat követően sor került az általuk ezen értékekre vonatkozóan tett észrevételek figyelembevételére.

| (7) | A 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelv mellékleteit ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelv mellékleteit ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 86/362/EGK irányelv II. melléklete ezen irányelv I. melléklete szerint módosul.

2. cikk

A 86/363/EGK irányelv II. melléklete ezen irányelv II. melléklete szerint módosul.

3. cikk

A 90/642/EGK irányelv II. melléklete ezen irányelv III. melléklete szerint módosul.

4. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2007. január 20-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul közlik a Bizottsággal ezen rendelkezések szövegét, valamint egy megfelelési táblázatot azon rendelkezések és ezen irányelv között.

Ezeket a rendelkezéseket 2007. január 21-től kell alkalmazni

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

5. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

6. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. július 7-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 221., 1986.8.7., 37. o. A legutóbb a 2006/59/EK bizottsági irányelvvel (HL L 175., 2006.6.29., 61. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 221., 1986.8.7., 43. o. A legutóbb a 2006/59/EK bizottsági irányelvvel módosított irányelv.

2

(3)  HL L 350., 1990.12.14., 71. o. A legutóbb a 2006/59/EK bizottsági irányelvvel módosított irányelv.

3

(4)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2006/45/EK bizottsági irányelvvel (HL L 130., 2006.5.18., 27. o.) módosított irányelv.

4

(5)  A peszticid-szermaradványok étrendi bevitelét előre jelző irányelvek (felülvizsgált), készítette a GEMS/Élelmiszer Program együttműködve a Peszticid-szermaradványok Kódex Bizottságával, kiadta az Egészségügyi Világszervezet 1997-ben (WHO/FSF/FOS/97.7).

5

---

I. MELLÉKLET

A 86/362/EGK irányelv II. mellékletének A. része a következőképpen módosul:

| 1. | Az atrazinra vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:






  Peszticid-szermaradvány | Maximális érték (mg/kg) |
| --- | --- | --- |
| „Atrazin | 0,05 (1)

  GABONAFÉLÉK |

1.

Az atrazinra vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

Peszticid-szermaradvány

Maximális érték (mg/kg)

„Atrazin

0,05 (1)

GABONAFÉLÉK

| 2. | Az azinfosz-etilre, az etefonra és a triazofoszra vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:






  Peszticid-szermaradvány | Maximális érték (mg/kg) |
| --- | --- | --- |
| „Azinfosz-etil | 0,05 (2)

  GABONAFÉLÉK |
| Etefon | 0,5 Árpa, rozs
  0,2 Tritikálé, búza
  0,05 (2) Egyéb gabonafélék |
| Triazofosz | 0,02 (2)

  GABONAFÉLÉK |

2.

Az azinfosz-etilre, az etefonra és a triazofoszra vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

Peszticid-szermaradvány

Maximális érték (mg/kg)

„Azinfosz-etil

0,05 (2)

GABONAFÉLÉK

Etefon

0,5 Árpa, rozs

0,2 Tritikálé, búza

0,05 (2) Egyéb gabonafélék

Triazofosz

0,02 (2)

GABONAFÉLÉK

---

(1)  Az analitikailag kimutatható legkisebb érték.”

(2)  Az analitikailag kimutatható legkisebb érték.”

---

II. MELLÉKLET

A 86/363/EGK irányelv II. mellékletének A. része a következőképpen módosul:

| 1. | A 86/363/EGK irányelv II. mellékletének A. részében az azinfosz-etilre és a triazofoszra vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:








  Peszticid-szermaradvány | Maximális érték (mg/kg) |
| --- | --- | --- |
| | Az I. mellékletben az ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 és 1602 KN-kódok alatt felsorolt húsban, húsból készült termékekben, belsőségekben és állati zsiradékokban található zsírokban (1) (4) | Az I. mellékletben a 0401 szám alatt felsorolt nyers tehéntejre és teljes tehéntejre; a 0401, 0402, 0405 00 és 0406 KN-kódok alatt felsorolt más élelmiszerekre, a (2) (4) szerint | Az I. mellékletben a 0407 00 és 0408 KN-kódok alatt felsorolt friss héjas tojások, madártojások és tojássárgája esetében (3) (4) |
| „Azinfosz-etil | 0,01 (1) | 0,01 (1) | 0,01 (1) |
| Triazofosz | 0,01 (1) | 0,01 (1) | 0,01 (1) |

1.

A 86/363/EGK irányelv II. mellékletének A. részében az azinfosz-etilre és a triazofoszra vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

Peszticid-szermaradvány

Maximális érték (mg/kg)

Az I. mellékletben az ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 és 1602 KN-kódok alatt felsorolt húsban, húsból készült termékekben, belsőségekben és állati zsiradékokban található zsírokban (1) (4)

Az I. mellékletben a 0401 szám alatt felsorolt nyers tehéntejre és teljes tehéntejre; a 0401, 0402, 0405 00 és 0406 KN-kódok alatt felsorolt más élelmiszerekre, a (2) (4) szerint

Az I. mellékletben a 0407 00 és 0408 KN-kódok alatt felsorolt friss héjas tojások, madártojások és tojássárgája esetében (3) (4)

„Azinfosz-etil

0,01 (1)

0,01 (1)

0,01 (1)

Triazofosz

0,01 (1)

0,01 (1)

0,01 (1)

| 2. | A 86/363/EGK irányelv II. mellékletének A. részében a fentionra vonatkozó sor a következő szöveggel egészül ki:








  Peszticid-szermaradvány | Maximális érték (mg/kg) |
| --- | --- | --- |
| | Húsban, a húsból készült termékekben, belsőségekben és állati zsiradékokban található zsírokat az I. mellékletben az ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 és 1602 (1) (4) KN-kódok alatt felsoroltak szerint | Az I. mellékletben a 0401 szám alatt felsorolt nyers tehéntejre és teljes tehéntejre; a 0401, 0402, 0405 00 és 0406 szám alatt felsoroltak szerint (2) (4) | Az I. mellékletben a 0407 00 és 0408 számok alatt felsorolt friss héjas tojások, madártojások és tojássárgája esetében |
| „A fention és oxigénanalógja, ezek szulfoxidjai és szulfonjai, fentionként kifejezve | 0,05 (2) | 0,01 (2) | — |

2.

A 86/363/EGK irányelv II. mellékletének A. részében a fentionra vonatkozó sor a következő szöveggel egészül ki:

Peszticid-szermaradvány

Maximális érték (mg/kg)

Húsban, a húsból készült termékekben, belsőségekben és állati zsiradékokban található zsírokat az I. mellékletben az ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 és 1602 (1) (4) KN-kódok alatt felsoroltak szerint

Az I. mellékletben a 0401 szám alatt felsorolt nyers tehéntejre és teljes tehéntejre; a 0401, 0402, 0405 00 és 0406 szám alatt felsoroltak szerint (2) (4)

Az I. mellékletben a 0407 00 és 0408 számok alatt felsorolt friss héjas tojások, madártojások és tojássárgája esetében

„A fention és oxigénanalógja, ezek szulfoxidjai és szulfonjai, fentionként kifejezve

0,05 (2)

0,01 (2)

—

---

(1)  Az analitikailag kimutatható legkisebb érték.”

(2)  Az analitikailag kimutatható legkisebb érték.”

---

III. MELLÉKLET

A 90/642/EGK irányelv II. mellékletének A. része a következőképpen módosul:

| 1. | A fentionra vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:









  Egyedi termékek csoportjai és példái, melyekre az MRL-eket alkalmazzák | A fention és oxigénanalógja, ezek szulfoxidjai és szulfonjai, fentionként kifejezve |
| --- | --- | --- |
| „1. | Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított, vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs; héjas gyümölcsűek | |
| | i. | CITRUSFÉLÉK | 3 |
| | | Grapefruit | |
| | | Citrom | |
| | | Zöld citrom | |
| | | Mandarin (beleértve a klementint és más hibrideket) | |
| | | Narancs | |
| | | Pomelo | |
| | | Egyéb | |
| | ii. | FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy héj nélkül) | 0,01 (1) |
| | | Mandula | |
| | | Brazil dió | |
| | | Kesudió | |
| | | Gesztenye | |
| | | Kókuszdió | |
| | | Mogyoró | |
| | | Ausztráliai mogyoró | |
| | | Pekándió | |
| | | Piniamag | |
| | | Pisztácia | |
| | | Dió | |
| | | Egyéb | |
| | iii. | ALMATERMÉSŰEK | 0,01 (1) |
| | | Alma | |
| | | Körte | |
| | | Birsalma | |
| | | Egyéb | |
| | iv. | CSONTHÉJASOK | |
| | | Kajszibarack | |
| | | Cseresznye | 2 |
| | | Őszibarack (beleértve a nektarint és hasonló hibrideket) | |
| | | Szilva | |
| | | Egyéb | 0,01 (1) |
| | v. | BOGYÓS GYÜMÖLCSÖK | 0,01 (1) |
| | | a) | Csemege- és borszőlő | |
| | | | Csemegeszőlő | |
| | | | Borszőlő | |
| | | b) | Eper (termesztett) | |
| | | c) | Félcserjén termő bogyósok (termesztett) | |
| | | | Fekete szeder | |
| | | | Hamvas szeder | |
| | | | Kaliforniai málna | |
| | | | Málna | |
| | | | Egyéb | |
| | | d) | Egyéb bogyósgyümölcsök (termesztett) | |
| | | | Fekete áfonya | |
| | | | Tőzegáfonya | |
| | | | Ribizli (piros, fekete és fehér) | |
| | | | Pöszméte | |
| | | | Egyéb | |
| | | e) | Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcsök | |
| | vi. | EGYÉB | |
| | | Avokádó | |
| | | Banán | |
| | | Datolya | |
| | | Füge | |
| | | Kivi | |
| | | Kamkvat | |
| | | Licsiszilva | |
| | | Mangó | |
| | | Olajbogyó (közvetlen fogyasztásra) | 1 |
| | | Olajbogyó (olajkinyerésre) | 1 |
| | | Papaya | |
| | | Marakuja | |
| | | Ananász | |
| | | Egyéb | 0,01 (1) |
| 2. | Friss vagy nyers, fagyasztott, vagy szárított zöldségek | 0,01 (1) |
| | i. | GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK | |
| | | Cékla | |
| | | Sárgarépa | |
| | | Kasszava | |
| | | Gumós zeller | |
| | | Torma | |
| | | Csicsóka | |
| | | Paszternák | |
| | | Petrezselyemgyökér | |
| | | Retek | |
| | | Saláta bakszakáll | |
| | | Édesburgonya | |
| | | Karórépa | |
| | | Tarlórépa | |
| | | Jamszgyökér | |
| | | Egyéb | |
| | ii. | HAGYMAFÉLÉK | |
| | | Fokhagyma | |
| | | Vöröshagyma | |
| | | Mogyoróhagyma | |
| | | Újhagyma | |
| | | Egyéb | |
| | iii. | TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGFÉLÉK | |
| | | a) | Burgonyafélék | |
| | | | Paradicsom | |
| | | | Paprika | |
| | | | Padlizsán | |
| | | | Okra | |
| | | | Egyéb | |
| | | b) | Kabakosok – ehető héjúak | |
| | | | Uborka | |
| | | | Apró uborka | |
| | | | Cukkini | |
| | | | Egyéb | |
| | | c) | Kabakosok – nem ehető héjúak | |
| | | | Sárgadinnye | |
| | | | Tök | |
| | | | Görögdinnye | |
| | | | Egyéb | |
| | | d) | Csemegekukorica | |
| | iv. | KÁPOSZTAFÉLÉK | |
| | | a) | Virágjukért termesztett káposztafélék | |
| | | | Brokkoli | |
| | | | Karfiol | |
| | | | Egyéb | |
| | | b) | Fejesedő káposztafélék | |
| | | | Kelbimbó | |
| | | | Fejeskáposzta | |
| | | | Egyéb | |
| | | c) | Leveles káposztafélék | |
| | | | Kínai kel | |
| | | | Kel | |
| | | | Egyéb | |
| | | d) | Karalábé | |
| | v. | LEVELES ZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK | |
| | | a) | Salátafélék | |
| | | | Zsázsa | |
| | | | Galambbegysaláta | |
| | | | Fejes saláta | |
| | | | Endívia | |
| | | | Rukkola | |
| | | | Káposztafélék levele és szára | |
| | | | Egyéb | |
| | | b) | Spenótfélék | |
| | | | Spenót | |
| | | | Répalevél (mangold) | |
| | | | Egyéb | |
| | | c) | Vízitorma | |
| | | d) | Saláta cikória | |
| | | e) | Fűszernövények | |
| | | | Turbolya | |
| | | | Metélőhagyma | |
| | | | Petrezselyem | |
| | | | Zellerlevél | |
| | | | Egyéb | |
| | vi. | HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss) | |
| | | Bab (hüvelyben) | |
| | | Bab (hüvely nélkül) | |
| | | Borsó (hüvelyben) | |
| | | Borsó (hüvely nélkül) | |
| | | Egyéb | |
| | vii. | SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK (friss) | |
| | | Spárga | |
| | | Kardonna | |
| | | Zeller | |
| | | Édeskömény | |
| | | Articsóka | |
| | | Póréhagyma | |
| | | Rebarbara | |
| | | Egyéb | |
| | viii. | GOMBA | |
| | | a) | Tenyésztett gombák | |
| | | b) | Vadon termő gombák | |
| 3. | Hüvelyesek | 0,01 (1) |
| | Bab | |
| | Lencse | |
| | Borsó | |
| | Egyéb | |
| 4. | Olajos magvak | 0,02 (1) |
| | Lenmag | |
| | Földimogyoró | |
| | Mák | |
| | Szezámmag | |
| | Napraforgómag | |
| | Repcemag | |
| | Szójabab | |
| | Mustármag | |
| | Gyapotmag | |
| | Kendermag | |
| | Egyéb | |
| 5. | Burgonya | 0,01 (1) |
| | Újburgonya | |
| | Áruburgonya | |
| 6. | Tea (szárított levelek és szárak, erjesztve vagy másképpen, Camellia sinensis) | 0,1 (1) |
| 7. | Komló (szárított), beleértve a granulált és a be nem sűrített port | 0,1 (1) |

1.

A fentionra vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

Egyedi termékek csoportjai és példái, melyekre az MRL-eket alkalmazzák

A fention és oxigénanalógja, ezek szulfoxidjai és szulfonjai, fentionként kifejezve

„1.

Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított, vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs; héjas gyümölcsűek

i.

CITRUSFÉLÉK

3

Grapefruit

Citrom

Zöld citrom

Mandarin (beleértve a klementint és más hibrideket)

Narancs

Pomelo

Egyéb

ii.

FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy héj nélkül)

0,01 (1)

Mandula

Brazil dió

Kesudió

Gesztenye

Kókuszdió

Mogyoró

Ausztráliai mogyoró

Pekándió

Piniamag

Pisztácia

Dió

Egyéb

iii.

ALMATERMÉSŰEK

0,01 (1)

Alma

Körte

Birsalma

Egyéb

iv.

CSONTHÉJASOK

Kajszibarack

Cseresznye

2

Őszibarack (beleértve a nektarint és hasonló hibrideket)

Szilva

Egyéb

0,01 (1)

v.

BOGYÓS GYÜMÖLCSÖK

0,01 (1)

a)

Csemege- és borszőlő

Csemegeszőlő

Borszőlő

b)

Eper (termesztett)

c)

Félcserjén termő bogyósok (termesztett)

Fekete szeder

Hamvas szeder

Kaliforniai málna

Málna

Egyéb

d)

Egyéb bogyósgyümölcsök (termesztett)

Fekete áfonya

Tőzegáfonya

Ribizli (piros, fekete és fehér)

Pöszméte

Egyéb

e)

Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcsök

vi.

EGYÉB

Avokádó

Banán

Datolya

Füge

Kivi

Kamkvat

Licsiszilva

Mangó

Olajbogyó (közvetlen fogyasztásra)

1

Olajbogyó (olajkinyerésre)

1

Papaya

Marakuja

Ananász

Egyéb

0,01 (1)

2.

Friss vagy nyers, fagyasztott, vagy szárított zöldségek

0,01 (1)

i.

GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK

Cékla

Sárgarépa

Kasszava

Gumós zeller

Torma

Csicsóka

Paszternák

Petrezselyemgyökér

Retek

Saláta bakszakáll

Édesburgonya

Karórépa

Tarlórépa

Jamszgyökér

Egyéb

ii.

HAGYMAFÉLÉK

Fokhagyma

Vöröshagyma

Mogyoróhagyma

Újhagyma

Egyéb

iii.

TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGFÉLÉK

a)

Burgonyafélék

Paradicsom

Paprika

Padlizsán

Okra

Egyéb

b)

Kabakosok – ehető héjúak

Uborka

Apró uborka

Cukkini

Egyéb

c)

Kabakosok – nem ehető héjúak

Sárgadinnye

Tök

Görögdinnye

Egyéb

d)

Csemegekukorica

iv.

KÁPOSZTAFÉLÉK

a)

Virágjukért termesztett káposztafélék

Brokkoli

Karfiol

Egyéb

b)

Fejesedő káposztafélék

Kelbimbó

Fejeskáposzta

Egyéb

c)

Leveles káposztafélék

Kínai kel

Kel

Egyéb

d)

Karalábé

v.

LEVELES ZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK

a)

Salátafélék

Zsázsa

Galambbegysaláta

Fejes saláta

Endívia

Rukkola

Káposztafélék levele és szára

Egyéb

b)

Spenótfélék

Spenót

Répalevél (mangold)

Egyéb

c)

Vízitorma

d)

Saláta cikória

e)

Fűszernövények

Turbolya

Metélőhagyma

Petrezselyem

Zellerlevél

Egyéb

vi.

HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss)

Bab (hüvelyben)

Bab (hüvely nélkül)

Borsó (hüvelyben)

Borsó (hüvely nélkül)

Egyéb

vii.

SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK (friss)

Spárga

Kardonna

Zeller

Édeskömény

Articsóka

Póréhagyma

Rebarbara

Egyéb

viii.

GOMBA

a)

Tenyésztett gombák

b)

Vadon termő gombák

3.

Hüvelyesek

0,01 (1)

Bab

Lencse

Borsó

Egyéb

4.

Olajos magvak

0,02 (1)

Lenmag

Földimogyoró

Mák

Szezámmag

Napraforgómag

Repcemag

Szójabab

Mustármag

Gyapotmag

Kendermag

Egyéb

5.

Burgonya

0,01 (1)

Újburgonya

Áruburgonya

6.

Tea (szárított levelek és szárak, erjesztve vagy másképpen, Camellia sinensis)

0,1 (1)

7.

Komló (szárított), beleértve a granulált és a be nem sűrített port

0,1 (1)

| 2. | Az atrazinra, az azinfosz-etilre, a ciflutrinra, az etefonra, a metamidofoszra, metomilra, parakvátra és triazofoszra vonatkozó oszlopok helyébe a következő szöveg lép:
















  Egyedi termékek csoportjai és példái, melyekre az MRL-eket alkalmazzák | Atrazin | Azinfosz-etil | Ciflutrin, beleértve a szerkezeti izomerek egyéb keverékeit is (az izomerek összege) | Etefon | Metamidofosz | Metomil/Tiodikarb (összesen, metomilként kifejezve) | Parakvát | Triazofosz |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított, vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs; héjas gyümölcsűek | 0,05 (2) | 0,02 (2) | | | | | 0,02 (2) | 0,01 (2) |
| | i. | CITRUSFÉLÉK | | | 0,02 (2) | 0,05 (2) | 0,01 (2) | | | |
| | | Grapefruit | | | | | | 0,5 | | |
| | | Citrom | | | | | | 1 | | |
| | | Zöld citrom | | | | | | 1 | | |
| | | Mandarin (beleértve a klementint és más hibrideket) | | | | | | 1 | | |
| | | Narancs | | | | | | 0,5 | | |
| | | Pomelo | | | | | | 0,5 | | |
| | | Egyéb | | | | | | 0,05 (2) | | |
| | ii. | FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy héj nélkül) | | | 0,02 (2) | 0,1 | 0,01 (2) | 0,05 (2) | | |
| | | Mandula | | | | | | | | |
| | | Brazil dió | | | | | | | | |
| | | Kesudió | | | | | | | | |
| | | Gesztenye | | | | | | | | |
| | | Kókuszdió | | | | | | | | |
| | | Mogyoró | | | | | | | | |
| | | Ausztráliai mogyoró | | | | | | | | |
| | | Pekándió | | | | | | | | |
| | | Piniamag | | | | | | | | |
| | | Pisztácia | | | | | | | | |
| | | Dió | | | | | | | | |
| | | Egyéb | | | | | | | | |
| | iii. | ALMATERMÉSŰEK | | | 0,2 | | 0,01 (2) | 0,2 | | |
| | | Alma | | | | 0,5 | | | | |
| | | Körte | | | | | | | | |
| | | Birsalma | | | | | | | | |
| | | Egyéb | | | | 0,05 (2) | | | | |
| | iv. | CSONTHÉJASOK | | | | | | | | |
| | | Kajszibarack | | | 0,3 | | 0,1 | 0,2 | | |
| | | Cseresznye | | | 0,2 | 3 | | 0,1 | | |
| | | Őszibarack (beleértve a nektarint és hasonló hibrideket) | | | 0,3 | | 0,05 | 0,2 | | |
| | | Szilva | | | 0,2 | | | 0,5 | | |
| | | Egyéb | | | 0,02 (2) | 0,05 (2) | 0,01 (2) | 0,05 (2) | | |
| | v. | BOGYÓS GYÜMÖLCSÖK | | | | | 0,01 (2) | | | |
| | | a) | Csemege- és borszőlő | | | 0,3 | 1 | | | | |
| | | | Csemegeszőlő | | | | | | 0,05 (2) | | |
| | | | Borszőlő | | | | | | 1 | | |
| | | b) | Eper (termesztett) | | | 0,02 (2) | 0,05 (2) | | 0,05 (2) | | |
| | | c) | Félcserjén termő bogyósok (termesztett) | | | 0,02 (2) | 0,05 (2) | | 0,05 (2) | | |
| | | | Fekete szeder | | | | | | | | |
| | | | Hamvas szeder | | | | | | | | |
| | | | Kaliforniai málna | | | | | | | | |
| | | | Málna | | | | | | | | |
| | | | Egyéb | | | | | | | | |
| | | d) | Egyéb bogyósgyümölcsök (termesztett) | | | 0,02 (2) | | | 0,05 (2) | | |
| | | | Fekete áfonya | | | | | | | | |
| | | | Tőzegáfonya | | | | | | | | |
| | | | Ribizli (piros, fekete és fehér) | | | | 5 | | | | |
| | | | Pöszméte | | | | | | | | |
| | | | Egyéb | | | | 0,05 (2) | | | | |
| | | e) | Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcsök | | | 0,02 (2) | 0,05 (2) | | 0,05 (2) | | |
| | vi. | EGYÉB | | | 0,02 (2) | | 0,01 (2) | 0,05 (2) | | |
| | | Avokádó | | | | | | | | |
| | | Banán | | | | | | | | |
| | | Datolya | | | | | | | | |
| | | Füge | | | | | | | | |
| | | Kivi | | | | | | | | |
| | | Kamkvat | | | | | | | | |
| | | Licsiszilva | | | | | | | | |
| | | Mangó | | | | | | | | |
| | | Olajbogyó (közvetlen fogyasztásra) | | | | | | | | |
| | | Olajbogyó (olajkinyerésre) | | | | | | | | |
| | | Papaya | | | | | | | | |
| | | Marakuja | | | | | | | | |
| | | Ananász | | | | 2 | | | | |
| | | Egyéb | | | | 0,05 (2) | | | | |
| 2. | Friss vagy nyers, fagyasztott, vagy szárított zöldségek | | 0,02 (2) | | | | | 0,02 (2) | 0,01 (2) |
| | i. | GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK | 0,05 (2) | | 0,02 (2) | 0,05 (2) | 0,01 (2) | | | |
| | | Cékla | | | | | | | | |
| | | Sárgarépa | | | | | | | | |
| | | Kasszava | | | | | | | | |
| | | Gumós zeller | | | | | | | | |
| | | Torma | | | | | | | | |
| | | Csicsóka | | | | | | | | |
| | | Paszternák | | | | | | | | |
| | | Petrezselyemgyökér | | | | | | | | |
| | | Retek | | | | | | 0,5 | | |
| | | Saláta bakszakáll | | | | | | | | |
| | | Édesburgonya | | | | | | | | |
| | | Karórépa | | | | | | | | |
| | | Tarlórépa | | | | | | | | |
| | | Jamszgyökér | | | | | | | | |
| | | Egyéb | | | | | | 0,05 (2) | | |
| | ii. | HAGYMAFÉLÉK | 0,05 (2) | | 0,02 (2) | 0,05 (2) | 0,01 (2) | 0,05 (2) | | |
| | | Fokhagyma | | | | | | | | |
| | | Vöröshagyma | | | | | | | | |
| | | Mogyoróhagyma | | | | | | | | |
| | | Újhagyma | | | | | | | | |
| | | Egyéb | | | | | | | | |
| | iii. | TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGFÉLÉK | | | | | 0,01 (2) | | | |
| | | a) | Burgonyafélék | 0,05 (2) | | | | | | | |
| | | | Paradicsom | | | 0,05 | 1 | | 0,2 | | |
| | | | Paprika | | | 0,3 | 3 | | | | |
| | | | Padlizsán | | | | | | 0,2 | | |
| | | | Okra | | | | | | | | |
| | | | Egyéb | | | 0,02 (2) | 0,05 (2) | | 0,05 (2) | | |
| | | b) | Kabakosok – ehető héjúak | 0,05 (2) | | | 0,05 (2) | | 0,05 (2) | | |
| | | | Uborka | | | 0,1 | | | | | |
| | | | Apró uborka | | | | | | | | |
| | | | Cukkini | | | | | | | | |
| | | | Egyéb | | | 0,02 (2) | | | | | |
| | | c) | Kabakosok – nem ehető héjúak | 0,05 (2) | | 0,02 (2) | 0,05 (2) | | 0,05 (2) | | |
| | | | Sárgadinnye | | | | | | | | |
| | | | Tök | | | | | | | | |
| | | | Görögdinnye | | | | | | | | |
| | | | Egyéb | | | | | | | | |
| | | d) | Csemegekukorica | 0,1 | | 0,02 (2) | 0,05 (2) | | 0,05 (2) | | |
| | iv. | KÁPOSZTAFÉLÉK | 0,05 (2) | | | 0,05 (2) | | | | |
| | | a) | Virágjukért termesztett káposztafélék | | | 0,05 | | 0,02 | | | |
| | | | Brokkoli | | | | | | 0,2 | | |
| | | | Karfiol | | | | | | | | |
| | | | Egyéb | | | | | | 0,05 (2) | | |
| | | b) | Fejesedő káposztafélék | | | 0,2 | | 0,01 (2) | 0,05 (2) | | |
| | | | Kelbimbó | | | | | | | | |
| | | | Fejeskáposzta | | | | | | | | |
| | | | Egyéb | | | | | | | | |
| | | c) | Leveles káposztafélék | | | 0,3 | | 0,01 (2) | 0,05 (2) | | |
| | | | Kínai kel | | | | | | | | |
| | | | Kel | | | | | | | | |
| | | | Egyéb | | | | | | | | |
| | | d) | Karalábé | | | 0,02 (2) | | 0,01 (2) | 0,05 (2) | | |
| | v. | LEVELES ZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK | 0,05 (2) | | | 0,05 (2) | 0,01 (2) | | | |
| | | a) | Salátafélék | | | 0,5 | | | | | |
| | | | Zsázsa | | | | | | | | |
| | | | Galambbegysaláta | | | | | | | | |
| | | | Fejes saláta | | | | | | 0,3 | | |
| | | | Endívia | | | | | | | | |
| | | | Rukkola | | | | | | | | |
| | | | Káposztafélék levele és szára | | | | | | | | |
| | | | Egyéb | | | | | | 0,05 (2) | | |
| | | b) | Spenótfélék | | | 0,02 (2) | | | | | |
| | | | Spenót | | | | | | 0,05 | | |
| | | | Répalevél (mangold) | | | | | | | | |
| | | | Egyéb | | | | | | 0,05 (2) | | |
| | | c) | Vízitorma | | | 0,02 (2) | | | 0,05 (2) | | |
| | | d) | Saláta cikória | | | 0,02 (2) | | | 0,05 (2) | | |
| | | e) | Fűszernövények | | | 0,02 (2) | | | 0,3 | | |
| | | | Turbolya | | | | | | | | |
| | | | Metélőhagyma | | | | | | | | |
| | | | Petrezselyem | | | | | | | | |
| | | | Zellerlevél | | | | | | | | |
| | | | Egyéb | | | | | | | | |
| | vi. | HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss) | 0,05 (2) | | 0,05 | 0,05 (2) | | 0,05 (2) | | |
| | | Bab (hüvelyben) | | | | | 0,5 | | | |
| | | Bab (hüvely nélkül) | | | | | | | | |
| | | Borsó (hüvelyben) | | | | | 0,5 | | | |
| | | Borsó (hüvely nélkül) | | | | | | | | |
| | | Egyéb | | | | | 0,01 (2) | | | |
| | vii. | SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK (friss) | 0,05 (2) | | 0,02 (2) | 0,05 (2) | | 0,05 (2) | | |
| | | Spárga | | | | | | | | |
| | | Kardonna | | | | | | | | |
| | | Zeller | | | | | | | | |
| | | Édeskömény | | | | | | | | |
| | | Articsóka | | | | | 0,1 | | | |
| | | Póréhagyma | | | | | | | | |
| | | Rebarbara | | | | | | | | |
| | | Egyéb | | | | | 0,01 (2) | | | |
| | viii. | GOMBA | 0,05 (2) | | 0,02 (2) | 0,05 (2) | 0,01 (2) | 0,05 (2) | | |
| | | a) | Tenyésztett gombák | | | | | | | | |
| | | b) | Vadon termő gombák | | | | | | | | |
| 3. | Hüvelyesek | 0,05 (2) | 0,02 (2) | 0,02 (2) | 0,05 (2) | 0,01 (2) | 0,05 (2) | 0,02 (2) | 0,01 (2) |
| | Bab | | | | | | | | |
| | Lencse | | | | | | | | |
| | Borsó | | | | | | | | |
| | Egyéb | | | | | | | | |
| 4. | Olajos magvak | 0,05 (2) | 0,02 (2) | | | | | 0,02 (2) | 0,01 (2) |
| | Lenmag | | | | | | | | |
| | Földimogyoró | | | | | | 0,1 | | |
| | Mák | | | | | | | | |
| | Szezámmag | | | | | | | | |
| | Napraforgómag | | | | | | | | |
| | Repcemag | | | 0,05 | | | | | |
| | Szójabab | | | | | 0,2 | 0,1 | | |
| | Mustármag | | | | | | | | |
| | Gyapotmag | | | | 2 | 0,2 | 0,1 | | |
| | Kendermag | | | | | | | | |
| | Egyéb | | | 0,02 (2) | 0,1 (2) | 0,01 (2) | 0,05 (2) | | |
| 5. | Burgonya | 0,05 (2) | 0,02 (2) | 0,02 (2) | 0,05 (2) | 0,01 (2) | 0,05 (2) | 0,02 (2) | 0,01 (2) |
| | Újburgonya | | | | | | | | |
| | Áruburgonya | | | | | | | | |
| 6. | Tea (szárított levelek és szárak, erjesztve vagy másképpen, Camellia sinensis) | 0,1 (2) | 0,05 (2) | 0,1 (2) | 0,1 (2) | 0,02 (2) | 0,1 (2) | 0,05 (2) | 0,02 (2) |
| 7. | Komló (szárított), beleértve a granulált és a be nem sűrített port | 0,1 (2) | 0,05 (2) | 20 | 0,1 (2) | 0,02 (2) | 10 | 0,05 (2) | 0,02 (2) |

2.

Az atrazinra, az azinfosz-etilre, a ciflutrinra, az etefonra, a metamidofoszra, metomilra, parakvátra és triazofoszra vonatkozó oszlopok helyébe a következő szöveg lép:

Egyedi termékek csoportjai és példái, melyekre az MRL-eket alkalmazzák

Atrazin

Azinfosz-etil

Ciflutrin, beleértve a szerkezeti izomerek egyéb keverékeit is (az izomerek összege)

Etefon

Metamidofosz

Metomil/Tiodikarb (összesen, metomilként kifejezve)

Parakvát

Triazofosz

„1.

Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított, vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs; héjas gyümölcsűek

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0,01 (2)

i.

CITRUSFÉLÉK

0,02 (2)

0,05 (2)

0,01 (2)

Grapefruit

0,5

Citrom

1

Zöld citrom

1

Mandarin (beleértve a klementint és más hibrideket)

1

Narancs

0,5

Pomelo

0,5

Egyéb

0,05 (2)

ii.

FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy héj nélkül)

0,02 (2)

0,1

0,01 (2)

0,05 (2)

Mandula

Brazil dió

Kesudió

Gesztenye

Kókuszdió

Mogyoró

Ausztráliai mogyoró

Pekándió

Piniamag

Pisztácia

Dió

Egyéb

iii.

ALMATERMÉSŰEK

0,2

0,01 (2)

0,2

Alma

0,5

Körte

Birsalma

Egyéb

0,05 (2)

iv.

CSONTHÉJASOK

Kajszibarack

0,3

0,1

0,2

Cseresznye

0,2

3

0,1

Őszibarack (beleértve a nektarint és hasonló hibrideket)

0,3

0,05

0,2

Szilva

0,2

0,5

Egyéb

0,02 (2)

0,05 (2)

0,01 (2)

0,05 (2)

v.

BOGYÓS GYÜMÖLCSÖK

0,01 (2)

a)

Csemege- és borszőlő

0,3

1

Csemegeszőlő

0,05 (2)

Borszőlő

1

b)

Eper (termesztett)

0,02 (2)

0,05 (2)

0,05 (2)

c)

Félcserjén termő bogyósok (termesztett)

0,02 (2)

0,05 (2)

0,05 (2)

Fekete szeder

Hamvas szeder

Kaliforniai málna

Málna

Egyéb

d)

Egyéb bogyósgyümölcsök (termesztett)

0,02 (2)

0,05 (2)

Fekete áfonya

Tőzegáfonya

Ribizli (piros, fekete és fehér)

5

Pöszméte

Egyéb

0,05 (2)

e)

Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcsök

0,02 (2)

0,05 (2)

0,05 (2)

vi.

EGYÉB

0,02 (2)

0,01 (2)

0,05 (2)

Avokádó

Banán

Datolya

Füge

Kivi

Kamkvat

Licsiszilva

Mangó

Olajbogyó (közvetlen fogyasztásra)

Olajbogyó (olajkinyerésre)

Papaya

Marakuja

Ananász

2

Egyéb

0,05 (2)

2.

Friss vagy nyers, fagyasztott, vagy szárított zöldségek

0,02 (2)

0,02 (2)

0,01 (2)

i.

GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK

0,05 (2)

0,02 (2)

0,05 (2)

0,01 (2)

Cékla

Sárgarépa

Kasszava

Gumós zeller

Torma

Csicsóka

Paszternák

Petrezselyemgyökér

Retek

0,5

Saláta bakszakáll

Édesburgonya

Karórépa

Tarlórépa

Jamszgyökér

Egyéb

0,05 (2)

ii.

HAGYMAFÉLÉK

0,05 (2)

0,02 (2)

0,05 (2)

0,01 (2)

0,05 (2)

Fokhagyma

Vöröshagyma

Mogyoróhagyma

Újhagyma

Egyéb

iii.

TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGFÉLÉK

0,01 (2)

a)

Burgonyafélék

0,05 (2)

Paradicsom

0,05

1

0,2

Paprika

0,3

3

Padlizsán

0,2

Okra

Egyéb

0,02 (2)

0,05 (2)

0,05 (2)

b)

Kabakosok – ehető héjúak

0,05 (2)

0,05 (2)

0,05 (2)

Uborka

0,1

Apró uborka

Cukkini

Egyéb

0,02 (2)

c)

Kabakosok – nem ehető héjúak

0,05 (2)

0,02 (2)

0,05 (2)

0,05 (2)

Sárgadinnye

Tök

Görögdinnye

Egyéb

d)

Csemegekukorica

0,1

0,02 (2)

0,05 (2)

0,05 (2)

iv.

KÁPOSZTAFÉLÉK

0,05 (2)

0,05 (2)

a)

Virágjukért termesztett káposztafélék

0,05

0,02

Brokkoli

0,2

Karfiol

Egyéb

0,05 (2)

b)

Fejesedő káposztafélék

0,2

0,01 (2)

0,05 (2)

Kelbimbó

Fejeskáposzta

Egyéb

c)

Leveles káposztafélék

0,3

0,01 (2)

0,05 (2)

Kínai kel

Kel

Egyéb

d)

Karalábé

0,02 (2)

0,01 (2)

0,05 (2)

v.

LEVELES ZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK

0,05 (2)

0,05 (2)

0,01 (2)

a)

Salátafélék

0,5

Zsázsa

Galambbegysaláta

Fejes saláta

0,3

Endívia

Rukkola

Káposztafélék levele és szára

Egyéb

0,05 (2)

b)

Spenótfélék

0,02 (2)

Spenót

0,05

Répalevél (mangold)

Egyéb

0,05 (2)

c)

Vízitorma

0,02 (2)

0,05 (2)

d)

Saláta cikória

0,02 (2)

0,05 (2)

e)

Fűszernövények

0,02 (2)

0,3

Turbolya

Metélőhagyma

Petrezselyem

Zellerlevél

Egyéb

vi.

HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss)

0,05 (2)

0,05

0,05 (2)

0,05 (2)

Bab (hüvelyben)

0,5

Bab (hüvely nélkül)

Borsó (hüvelyben)

0,5

Borsó (hüvely nélkül)

Egyéb

0,01 (2)

vii.

SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK (friss)

0,05 (2)

0,02 (2)

0,05 (2)

0,05 (2)

Spárga

Kardonna

Zeller

Édeskömény

Articsóka

0,1

Póréhagyma

Rebarbara

Egyéb

0,01 (2)

viii.

GOMBA

0,05 (2)

0,02 (2)

0,05 (2)

0,01 (2)

0,05 (2)

a)

Tenyésztett gombák

b)

Vadon termő gombák

3.

Hüvelyesek

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0,05 (2)

0,01 (2)

0,05 (2)

0,02 (2)

0,01 (2)

Bab

Lencse

Borsó

Egyéb

4.

Olajos magvak

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0,01 (2)

Lenmag

Földimogyoró

0,1

Mák

Szezámmag

Napraforgómag

Repcemag

0,05

Szójabab

0,2

0,1

Mustármag

Gyapotmag

2

0,2

0,1

Kendermag

Egyéb

0,02 (2)

0,1 (2)

0,01 (2)

0,05 (2)

5.

Burgonya

0,05 (2)

0,02 (2)

0,02 (2)

0,05 (2)

0,01 (2)

0,05 (2)

0,02 (2)

0,01 (2)

Újburgonya

Áruburgonya

6.

Tea (szárított levelek és szárak, erjesztve vagy másképpen, Camellia sinensis)

0,1 (2)

0,05 (2)

0,1 (2)

0,1 (2)

0,02 (2)

0,1 (2)

0,05 (2)

0,02 (2)

7.

Komló (szárított), beleértve a granulált és a be nem sűrített port

0,1 (2)

0,05 (2)

20

0,1 (2)

0,02 (2)

10

0,05 (2)

0,02 (2)

---

(1)  Az analitikailag kimutatható legkisebb érték.”

(2)  Az analitikailag kimutatható legkisebb érték.”

---

| 27.7.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/27

---

A BIZOTTSÁG 2006/62/EK IRÁNYELVE

(2006. július 12.)

a 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek a dezmedifám, a fenmedifám és a klórfenvinfosz legmagasabb szermaradványszintje tekintetében történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcsökben és zöldségekben, illetve azok felszínén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékéről szóló, 1976. november 23-i 76/895/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 5. cikkére,

tekintettel a gabonafélékben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1986. július 24-i 86/362/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikkére,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1986. július 24-i 86/363/EGK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 10. cikkére,

tekintettel az egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1990. november 27-i 90/642/EGK tanácsi irányelvre (4) és különösen annak 7. cikkére,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (5) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjára,

mivel:

| (1) | A dezmedifám és a fenmedifám létező hatóanyag a 2004/58/EK bizottsági irányelvvel (6) felvételre került a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe. |
| --- | --- |

(1)

A dezmedifám és a fenmedifám létező hatóanyag a 2004/58/EK bizottsági irányelvvel (6) felvételre került a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe.

| (2) | A 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvétel a hatóanyagok tervezett felhasználására vonatkozó információk értékelésén alapult. Bizonyos tagállamok már benyújtották az ilyen felhasználásra vonatkozó információkat a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdések f) pontjával összhangban. A rendelkezésre álló információkat felülvizsgálták, és azok elégségesnek bizonyultak egyes megengedett legmagasabb szermaradványszint megállapításához. |
| --- | --- |

(2)

A 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvétel a hatóanyagok tervezett felhasználására vonatkozó információk értékelésén alapult. Bizonyos tagállamok már benyújtották az ilyen felhasználásra vonatkozó információkat a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdések f) pontjával összhangban. A rendelkezésre álló információkat felülvizsgálták, és azok elégségesnek bizonyultak egyes megengedett legmagasabb szermaradványszint megállapításához.

| (3) | A klórfenvinfoszra vonatkozóan a 2076/2002/EK bizottsági rendeletben (7) az a döntés született, hogy ez az anyag nem kerül be a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe. Egyes tagállamok 2007. június 30-ig a klórfenvinfoszt tartalmazó termékek felhasználására vonatkozóan engedélyezhetik bizonyos hatályos engedélyek fenntartását. |
| --- | --- |

(3)

A klórfenvinfoszra vonatkozóan a 2076/2002/EK bizottsági rendeletben (7) az a döntés született, hogy ez az anyag nem kerül be a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe. Egyes tagállamok 2007. június 30-ig a klórfenvinfoszt tartalmazó termékek felhasználására vonatkozóan engedélyezhetik bizonyos hatályos engedélyek fenntartását.

| (4) | A 76/895/EGK irányelvben már vannak klórfenvinfoszra vonatkozó közösségi legmagasabb szermaradványszintek. Ezeket a 90/642/EGK irányelvben a klórfenvinfoszra vonatkozó legmagasabb szermaradványszintek meghatározásakor figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(4)

A 76/895/EGK irányelvben már vannak klórfenvinfoszra vonatkozó közösségi legmagasabb szermaradványszintek. Ezeket a 90/642/EGK irányelvben a klórfenvinfoszra vonatkozó legmagasabb szermaradványszintek meghatározásakor figyelembe kell venni.

| (5) | A Bizottság felülvizsgálati jelentései, amelyek az érintett hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatban készültek, ezen anyagokra vonatkozóan meghatározták a megengedett napi felvételt és szükség esetén az akut referenciadózist. A közösségi eljárásokkal összhangban kiértékelték, hogy a fogyasztók milyen mértékben vannak kitéve az érintett hatóanyagokkal kezelt élelmiszereknek. Figyelembe vették az Egészségügyi Világszervezet által kiadott iránymutatásokat (8) és a Növényügyi Tudományos Bizottság véleményét (9) az alkalmazott módszertannal kapcsolatban. Azt a következtetést vonták le, hogy a javasolt legmagasabb szermaradványszintek nem vezetnek a megengedett napi felvétel és az akut referenciadózis értékeinek a túllépéséhez. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság felülvizsgálati jelentései, amelyek az érintett hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatban készültek, ezen anyagokra vonatkozóan meghatározták a megengedett napi felvételt és szükség esetén az akut referenciadózist. A közösségi eljárásokkal összhangban kiértékelték, hogy a fogyasztók milyen mértékben vannak kitéve az érintett hatóanyagokkal kezelt élelmiszereknek. Figyelembe vették az Egészségügyi Világszervezet által kiadott iránymutatásokat (8) és a Növényügyi Tudományos Bizottság véleményét (9) az alkalmazott módszertannal kapcsolatban. Azt a következtetést vonták le, hogy a javasolt legmagasabb szermaradványszintek nem vezetnek a megengedett napi felvétel és az akut referenciadózis értékeinek a túllépéséhez.

| (6) | Annak érdekében, hogy a fogyasztó megfelelő védelemben részesüljön a növényvédő szerek jogosulatlan felhasználásából származó szermaradványok hatása ellen, az ideiglenes legmagasabb szermaradványszinteket a kérdéses termék/peszticid-kombinációkra az alsó kimutathatósági határon kell megállapítani. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a fogyasztó megfelelő védelemben részesüljön a növényvédő szerek jogosulatlan felhasználásából származó szermaradványok hatása ellen, az ideiglenes legmagasabb szermaradványszinteket a kérdéses termék/peszticid-kombinációkra az alsó kimutathatósági határon kell megállapítani.

| (7) | Ezen ideiglenes legmagasabb szermaradványszintek közösségi szintű megállapítása nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontja, valamint VI. mellékletének megfelelően az érintett anyagokra vonatkozóan ideiglenes legmagasabb szermaradványszinteket állapítsanak meg. Az érintett hatóanyag további használatának engedélyezésére egy négyéves időszak elegendőnek tekinthető. Az ideiglenes legmagasabb szermaradványszint ezt követően véglegessé válik. |
| --- | --- |

(7)

Ezen ideiglenes legmagasabb szermaradványszintek közösségi szintű megállapítása nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontja, valamint VI. mellékletének megfelelően az érintett anyagokra vonatkozóan ideiglenes legmagasabb szermaradványszinteket állapítsanak meg. Az érintett hatóanyag további használatának engedélyezésére egy négyéves időszak elegendőnek tekinthető. Az ideiglenes legmagasabb szermaradványszint ezt követően véglegessé válik.

| (8) | Ennek megfelelően az e növényvédő szerek használatából származó valamennyi legmagasabb szermaradványszintet fel kell venni a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelv mellékletébe, hogy felhasználásuk tilalmát megfelelően felügyelni és ellenőrizni, illetve a fogyasztókat védeni lehessen. Amennyiben még nem állapítottak meg legmagasabb szermaradványszinteket, helyénvaló ezt elvégezni. |
| --- | --- |

(8)

Ennek megfelelően az e növényvédő szerek használatából származó valamennyi legmagasabb szermaradványszintet fel kell venni a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelv mellékletébe, hogy felhasználásuk tilalmát megfelelően felügyelni és ellenőrizni, illetve a fogyasztókat védeni lehessen. Amennyiben még nem állapítottak meg legmagasabb szermaradványszinteket, helyénvaló ezt elvégezni.

| (9) | A 76/895/EGK irányelv azon rendelkezéseit, amelyek a klórfenvinfosz legmagasabb szermaradványszintjeit állapítják meg, ezért el kell hagyni. |
| --- | --- |

(9)

A 76/895/EGK irányelv azon rendelkezéseit, amelyek a klórfenvinfosz legmagasabb szermaradványszintjeit állapítják meg, ezért el kell hagyni.

| (10) | A 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

A 76/895/EGK, a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 76/895/EGK irányelv II. mellékletében a klórfenvinfoszra vonatkozó sort el kell hagyni.

2. cikk

A 86/362/EGK irányelv II. melléklete ezen irányelv I. melléklete szerint módosul.

3. cikk

A 86/363/EGK irányelv II. melléklete ezen irányelv II. melléklete szerint módosul.

4. cikk

A 90/642/EGK irányelv II. melléklete ezen irányelv III. melléklete szerint módosul.

5. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2008. január 20-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz az említett rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelést leíró táblázatot.

Ezeket a rendelkezéseket 2008. január 21-től kell alkalmazni.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek szövegükben hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük, amikor hivatalosan kihirdetik őket. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

6. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

7. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. július 12-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 340., 1976.12.9., 26. o. A legutóbb a 2006/59/EK bizottsági irányelvvel (HL L 175., 2006.6.29., 61. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 221., 1986.8.7., 37. o. A legutóbb a 2006/59/EK bizottsági irányelvvel módosított irányelv.

2

(3)  HL L 221., 1986.8.7., 43. o. A legutóbb a 2006/59/EK bizottsági irányelvvel módosított irányelv.

3

(4)  HL L 350., 1990.12.14., 71. o. A legutóbb a 2006/59/EK bizottsági irányelvvel módosított irányelv.

4

(5)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2006/45/EK bizottsági irányelvvel (HL L 130., 2006.5.18., 27. o.) módosított irányelv.

5

(6)  HL L 120., 2004.4.24., 26. o.

6

(7)  HL L 319., 2002.11.23., 3. o. A legutóbb az 1335/2005/EK rendelettel (HL L 211., 2005.8.13., 6. o.) módosított rendelet.

7

(8)  A peszticid-szermaradványok étrendi felvételét előre jelző irányelvek (átdolgozva), készült a GEMS/Élelmiszer Program keretében a peszticid-szermaradványok codex bizottságával együttműködve, kiadta az Egészségügyi Világszervezet 1997-ben (WHO/FSF/FOS/97.7).

8

(9)  A Növényügyi Tudományos Bizottság véleménye a 86/362/EGK, 86/363/EGK és a 90/642/EGK bizottsági irányelv mellékleteinek módosítására vonatkozó kérdésekről (A Növényügyi Tudományos Bizottság 1998. július 14-i véleménye). (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html).

9

---

I. MELLÉKLET

A 86/362/EGK irányelv II. mellékletének A. része a dezmedifámra, a fenmedifámra és a klórfenvinfoszra vonatkozóan a következő sorokkal egészül ki:

| Peszticid-szermaradvány | Maximális érték mg/kg-ban |
| --- | --- |
| „Dezmedifám | 0,05 (1)
   (2): gabonafélék |
| Fenmedifám | 0,05 (1)
   (2): gabonafélék |
| Klórfenvinfosz (az E és Z izomerek összmennyisége) | 0,02 (1) gabonafélék |

Peszticid-szermaradvány

Maximális érték mg/kg-ban

„Dezmedifám

0,05 (1)
   (2): gabonafélék

Fenmedifám

0,05 (1)
   (2): gabonafélék

Klórfenvinfosz (az E és Z izomerek összmennyisége)

0,02 (1) gabonafélék

---

(1)  Az analitikailag kimutatható legkisebb érték.

1

(2)  Azt jelenti, hogy a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban a legmagasabb szermaradványszint ideiglenesen került megállapításra.”

2

---

II. MELLÉKLET

A 86/363/EGK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. rész a klórfenvinfoszra vonatkozóan a következő sorral egészül ki:








  Peszticid-szermaradvány | Maximális érték mg/kg-ban |
| --- | --- | --- |
| | húsban, a húsból készült termékekben, belsőségekben és állati zsiradékokban található zsírokat az I. mellékletben az ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 és 1602 (1) (4) KN-kód alatt felsoroltak szerint | az I. mellékletben a 0401 szám alatt felsorolt nyers tehéntejre és teljes tehéntejre; a 0401, 0402, 0405 00 és 0406 szám alatt felsorolt egyéb élelmiszerekre a (2) és (4) szerint | az I. mellékletben a 0407 00 és 0408 (3) (4) szám alatt felsorolt friss héjas tojások, madártojások és tojássárgája esetében |
| „Klórfenvinfosz (az E és Z izomerek összmennyisége) | 0,01 (1) | 0,01 (1) | 0,01 (1) |

1.

Az A. rész a klórfenvinfoszra vonatkozóan a következő sorral egészül ki:

Peszticid-szermaradvány

Maximális érték mg/kg-ban

húsban, a húsból készült termékekben, belsőségekben és állati zsiradékokban található zsírokat az I. mellékletben az ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 és 1602 (1) (4) KN-kód alatt felsoroltak szerint

az I. mellékletben a 0401 szám alatt felsorolt nyers tehéntejre és teljes tehéntejre; a 0401, 0402, 0405 00 és 0406 szám alatt felsorolt egyéb élelmiszerekre a (2) és (4) szerint

az I. mellékletben a 0407 00 és 0408 (3) (4) szám alatt felsorolt friss héjas tojások, madártojások és tojássárgája esetében

„Klórfenvinfosz (az E és Z izomerek összmennyisége)

0,01 (1)

0,01 (1)

0,01 (1)

| 2. | A B. rész a fenmedifámra vonatkozóan a következő sorral egészül ki:








  Peszticid-szermaradvány | Maximális érték mg/kg-ban |
| --- | --- | --- |
| | húsban, ideértve a zsírt is, a húsból készült termékekben, belsőségekben és állati zsiradékokban az I. mellékletben az ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 és 1602 KN-kód alatt felsoroltak szerint | a I. melléklet 0401, 0402, 0405 00 és 0406 szám alatt felsorolt tej és terjtermékek esetében | az I. mellékletben a 0407 00 és 0408 szám alatt felsorolt friss héjas tojások, madártojások és tojássárgája esetében |
| „Fenmedifám (metil-N-(3-hidroxifenil) karbamát (MHPC) fenmedifámként kifejezve) | 0,05 (2)
   (3) | 0,05 (2)
   (3) | 0,05 (2)
   (3) |

2.

A B. rész a fenmedifámra vonatkozóan a következő sorral egészül ki:

Peszticid-szermaradvány

Maximális érték mg/kg-ban

húsban, ideértve a zsírt is, a húsból készült termékekben, belsőségekben és állati zsiradékokban az I. mellékletben az ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 és 1602 KN-kód alatt felsoroltak szerint

a I. melléklet 0401, 0402, 0405 00 és 0406 szám alatt felsorolt tej és terjtermékek esetében

az I. mellékletben a 0407 00 és 0408 szám alatt felsorolt friss héjas tojások, madártojások és tojássárgája esetében

„Fenmedifám (metil-N-(3-hidroxifenil) karbamát (MHPC) fenmedifámként kifejezve)

0,05 (2)
   (3)

0,05 (2)
   (3)

0,05 (2)
   (3)

---

(1)  Az analitikailag kimutatható legkisebb érték.”

(2)  Az analitikailag kimutatható legkisebb érték.

(3)  Azt jelenti, hogy a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban a legmagasabb szermaradványszint ideiglenesen került megállapításra: módosítás hiányában ez az érték 2010. augusztus 9-től válik véglegessé.”

---

III. MELLÉKLET

A 90/642/EGK irányelv II. mellékletének A. része a dezmedifámra, a fenmedifámra és a klórfenvinfoszra vonatkozóan a következő oszlopokkal egészül ki:

| Peszticid-szermaradvány és legmagasabb szermaradványszint (mg/kg) |
| --- |
| Egyedi termékek csoportjai és példái, melyekre a legmagasabb szermaradványszinteket kellene alkalmazni | Dezmedifám | Fenmedifám | Klórfenvinfosz (az E és Z izomerek összmennyisége) |
| „1. | Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított, vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs; héjas gyümölcsűek | 0,05 (1)
   (2) | | 0,02 (1) |
| | i. | CITRUSFÉLÉK | | 0,05 (1)
   (2) | |
| | | Grapefruit | | | |
| | | Citrom | | | |
| | | Zöld citrom | | | |
| | | Mandarin (beleértve a klementint és az egyéb hibrideket) | | | |
| | | Narancs | | | |
| | | Pomelo | | | |
| | | Más | | | |
| | ii. | FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy héj nélkül) | | 0,05 (1)
   (2) | |
| | | Mandula | | | |
| | | Brazil dió | | | |
| | | Kesudió | | | |
| | | Gesztenye | | | |
| | | Kókuszdió | | | |
| | | Mogyoró | | | |
| | | Ausztráliai mogyoró | | | |
| | | Pekándió | | | |
| | | Piniamag | | | |
| | | Pisztácia | | | |
| | | Dió | | | |
| | | Más | | | |
| | iii. | ALMATERMÉSŰEK | | 0,05 (1)
   (2) | |
| | | Alma | | | |
| | | Körte | | | |
| | | Birsalma | | | |
| | | Más | | | |
| | iv. | CSONTHÉJASOK | | 0,05 (1)
   (2) | |
| | | Kajszibarack | | | |
| | | Cseresznye | | | |
| | | Őszibarack (beleértve a nektarint és hasonló hibrideket) | | | |
| | | Szilva | | | |
| | | Más | | | |
| | v. | BOGYÓS GYÜMÖLCSÖK | | | |
| | | a) | Csemege- és borszőlő | | 0,05 (1)
   (2) | |
| | | | Csemegeszőlő | | | |
| | | | Borszőlő | | | |
| | | b) | Eper (termesztett) | | 0,1 (1)
   (2) | |
| | | c) | Félcserjén termő bogyósok (termesztett) | | 0,05 (1)
   (2) | |
| | | | Fekete szeder | | | |
| | | | Hamvas szeder | | | |
| | | | Kaliforniai málna | | | |
| | | | Málna | | | |
| | | | Más | | | |
| | | d) | Egyéb bogyós gyümölcsök (termesztett) | | 0,05 (1)
   (2) | |
| | | | Fekete áfonya | | | |
| | | | Tőzegáfonya | | | |
| | | | Ribizli (piros, fekete és fehér) | | | |
| | | | Pöszméte | | | |
| | | | Más | | | |
| | | e) | Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcsök | | 0,05 (1)
   (2) | |
| | vi. | EGYÉB | | 0,05 (1)
   (2) | |
| | | Avokádó | | | |
| | | Banán | | | |
| | | Datolya | | | |
| | | Füge | | | |
| | | Kivi | | | |
| | | Kamkvat | | | |
| | | Licsiszilva | | | |
| | | Mangó | | | |
| | | Olajbogyó (közvetlen fogyasztásra) | | | |
| | | Olajbogyó (olajkinyerésre) | | | |
| | | Papaya | | | |
| | | Marakuja | | | |
| | | Ananász | | | |
| | | Gránátalma | | | |
| | | Más | | | |
| 2. | Friss vagy nyers, fagyasztott vagy szárított zöldségek | 0,05 (1)
   (2) | | |
| | i. | GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK | | | |
| | | Cékla | | 0,1 (1)
   (2) | |
| | | Sárgarépa | | | 0,5 |
| | | Kasszava | | | |
| | | Gumós zeller | | | |
| | | Torma | | | |
| | | Csicsóka | | | |
| | | Paszternák | | | 0,5 |
| | | Petrezselyemgyökér | | | |
| | | Retek | | | 0,5 |
| | | Saláta bakszakáll | | | |
| | | Édesburgonya | | | |
| | | Karórépa | | | 0,5 |
| | | Tarlórépa | | | 0,5 |
| | | Jamszgyökér | | | |
| | | Más | | 0,05 (1)
   (2) | 0,02 (1) |
| | ii. | HAGYMAFÉLÉK | | 0,05 (1)
   (2) | |
| | | Fokhagyma | | | 0,5 |
| | | Vöröshagyma | | | |
| | | Mogyoróhagyma | | | 0,5 |
| | | Újhagyma | | | |
| | | Más | | | 0,02 (1) |
| | iii. | TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGFÉLÉK | | 0,05 (1)
   (2) | |
| | | a) | Burgonyafélék | | | 0,02 (1) |
| | | | Paradicsom | | | |
| | | | Paprika | | | |
| | | | Padlizsán | | | |
| | | | Okra | | | |
| | | | Más | | | |
| | | b) | Kabakosok – ehető héjúak | | | |
| | | | Uborka | | | |
| | | | Apró uborka | | | |
| | | | Cukkini | | | 0,1 |
| | | | Más | | | 0,02 (1) |
| | | c) | Kabakosok – nem ehető héjúak | | | 0,02 (1) |
| | | | Sárgadinnye | | | |
| | | | Tök | | | |
| | | | Görögdinnye | | | |
| | | | Más | | | |
| | | d) | Csemegekukorica | | | 0,02 (1) |
| | iv. | KÁPOSZTAFÉLÉK | | 0,05 (1)
   (2) | |
| | | a) | Virágjukért termesztett káposztafélék | | | 0,02 (1) |
| | | | Brokkoli (beleértve az olasz brokkolit) | | | |
| | | | Karfiol | | | |
| | | | Más | | | |
| | | b) | Fejesedő káposztafélék | | | |
| | | | Kelbimbó | | | 0,1 |
| | | | Fejeskáposzta | | | 0,5 |
| | | | Más | | | 0,02 (1) |
| | | c) | Leveles káposztafélék | | | 0,02 (1) |
| | | | Kínai kel | | | |
| | | | Kel | | | |
| | | | Más | | | |
| | | d) | Karalábé | | | 0,3 |
| | v. | LEVELES ZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK | | | |
| | | a) | Salátafélék | | 0,05 (1)
   (2) | |
| | | | Zsázsa | | | 0,1 |
| | | | Galambbegysaláta | | | 0,1 |
| | | | Fejes saláta | | | |
| | | | Endívia (széleslevelű batáviai endívia) | | | |
| | | | Rukkola | | | |
| | | | Káposzta levele és szára | | | |
| | | | Más | | | 0,02 (1) |
| | | b) | Spenótfélék | | 0,5 (2) | |
| | | | Spenót | | | 0,1 |
| | | | Répalevél (mangold) | | | |
| | | | Más | | | 0,02 (1) |
| | | c) | Vízitorma | | 0,05 (1)
   (2) | 0,02 (1) |
| | | d) | Cikóriasaláta | | 0,05 (1)
   (2) | 0,02 (1) |
| | | e) | Fűszernövények | | 0,05 (1)
   (2) | |
| | | | Turbolya | | | |
| | | | Metélőhagyma | | | |
| | | | Petrezselyem | | | 0,5 |
| | | | Zellerlevél | | | |
| | | | Más | | | 0,02 (1) |
| | vi. | HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss) | | 0,05 (1)
   (2) | 0,02 (1) |
| | | Bab (hüvelyben) | | | |
| | | Bab (hüvely nélkül) | | | |
| | | Borsó (hüvelyben) | | | |
| | | Borsó (hüvely nélkül) | | | |
| | | Más | | | |
| | vii. | SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK (friss) | | | |
| | | Spárga | | | 0,1 |
| | | Kardonna | | | |
| | | Zeller | | | 0,5 |
| | | Édeskömény | | | |
| | | Articsóka | | 0,2 (2) | |
| | | Póréhagyma | | | 0,1 |
| | | Rebarbara | | | |
| | | Más | | 0,05 (1)
   (2) | 0,02 (1) |
| | viii. | GOMBA | | 0,05 (1)
   (2) | |
| | | a) | Tenyésztett gombák | | | 0,05 |
| | | b) | Vadon termő gombák | | | 0,02 (1) |
| 3. | Hüvelyesek | 0,05 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) | 0,02 (1) |
| | Bab | | | |
| | Lencse | | | |
| | Borsó | | | |
| | Más | | | |
| 4. | Olajos magvak | 0,1 (1)
   (2) | 0,1 (1)
   (2) | 0,02 (1) |
| | Lenmag | | | |
| | Földimogyoró | | | |
| | Mák | | | |
| | Szezámmag | | | |
| | Napraforgómag | | | |
| | Repcemag | | | |
| | Szójabab | | | |
| | Mustármag | | | |
| | Gyapotmag | | | |
| | Kendermag | | | |
| | Más | | | |
| 5. | Burgonya | 0,05 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) | 0,02 (1) |
| | Újburgonya | | | |
| | Áruburgonya | | | |
| 6. | Tea (szárított levelek és szárak, erjesztve vagy másképpen, Camellia sinensis) | 0,1 (1)
   (2) | 0,1 (1)
   (2) | 0,05 (1) |
| 7. | Komló (szárított), beleértve a granulált és a be nem sűrített port | 0,1 (1)
   (2) | 0,1 (1)
   (2) | 0,05 (1) |

Peszticid-szermaradvány és legmagasabb szermaradványszint (mg/kg)

Egyedi termékek csoportjai és példái, melyekre a legmagasabb szermaradványszinteket kellene alkalmazni

Dezmedifám

Fenmedifám

Klórfenvinfosz (az E és Z izomerek összmennyisége)

„1.

Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított, vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs; héjas gyümölcsűek

0,05 (1)
   (2)

0,02 (1)

i.

CITRUSFÉLÉK

0,05 (1)
   (2)

Grapefruit

Citrom

Zöld citrom

Mandarin (beleértve a klementint és az egyéb hibrideket)

Narancs

Pomelo

Más

ii.

FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy héj nélkül)

0,05 (1)
   (2)

Mandula

Brazil dió

Kesudió

Gesztenye

Kókuszdió

Mogyoró

Ausztráliai mogyoró

Pekándió

Piniamag

Pisztácia

Dió

Más

iii.

ALMATERMÉSŰEK

0,05 (1)
   (2)

Alma

Körte

Birsalma

Más

iv.

CSONTHÉJASOK

0,05 (1)
   (2)

Kajszibarack

Cseresznye

Őszibarack (beleértve a nektarint és hasonló hibrideket)

Szilva

Más

v.

BOGYÓS GYÜMÖLCSÖK

a)

Csemege- és borszőlő

0,05 (1)
   (2)

Csemegeszőlő

Borszőlő

b)

Eper (termesztett)

0,1 (1)
   (2)

c)

Félcserjén termő bogyósok (termesztett)

0,05 (1)
   (2)

Fekete szeder

Hamvas szeder

Kaliforniai málna

Málna

Más

d)

Egyéb bogyós gyümölcsök (termesztett)

0,05 (1)
   (2)

Fekete áfonya

Tőzegáfonya

Ribizli (piros, fekete és fehér)

Pöszméte

Más

e)

Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcsök

0,05 (1)
   (2)

vi.

EGYÉB

0,05 (1)
   (2)

Avokádó

Banán

Datolya

Füge

Kivi

Kamkvat

Licsiszilva

Mangó

Olajbogyó (közvetlen fogyasztásra)

Olajbogyó (olajkinyerésre)

Papaya

Marakuja

Ananász

Gránátalma

Más

2.

Friss vagy nyers, fagyasztott vagy szárított zöldségek

0,05 (1)
   (2)

i.

GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK

Cékla

0,1 (1)
   (2)

Sárgarépa

0,5

Kasszava

Gumós zeller

Torma

Csicsóka

Paszternák

0,5

Petrezselyemgyökér

Retek

0,5

Saláta bakszakáll

Édesburgonya

Karórépa

0,5

Tarlórépa

0,5

Jamszgyökér

Más

0,05 (1)
   (2)

0,02 (1)

ii.

HAGYMAFÉLÉK

0,05 (1)
   (2)

Fokhagyma

0,5

Vöröshagyma

Mogyoróhagyma

0,5

Újhagyma

Más

0,02 (1)

iii.

TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGFÉLÉK

0,05 (1)
   (2)

a)

Burgonyafélék

0,02 (1)

Paradicsom

Paprika

Padlizsán

Okra

Más

b)

Kabakosok – ehető héjúak

Uborka

Apró uborka

Cukkini

0,1

Más

0,02 (1)

c)

Kabakosok – nem ehető héjúak

0,02 (1)

Sárgadinnye

Tök

Görögdinnye

Más

d)

Csemegekukorica

0,02 (1)

iv.

KÁPOSZTAFÉLÉK

0,05 (1)
   (2)

a)

Virágjukért termesztett káposztafélék

0,02 (1)

Brokkoli (beleértve az olasz brokkolit)

Karfiol

Más

b)

Fejesedő káposztafélék

Kelbimbó

0,1

Fejeskáposzta

0,5

Más

0,02 (1)

c)

Leveles káposztafélék

0,02 (1)

Kínai kel

Kel

Más

d)

Karalábé

0,3

v.

LEVELES ZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK

a)

Salátafélék

0,05 (1)
   (2)

Zsázsa

0,1

Galambbegysaláta

0,1

Fejes saláta

Endívia (széleslevelű batáviai endívia)

Rukkola

Káposzta levele és szára

Más

0,02 (1)

b)

Spenótfélék

0,5 (2)

Spenót

0,1

Répalevél (mangold)

Más

0,02 (1)

c)

Vízitorma

0,05 (1)
   (2)

0,02 (1)

d)

Cikóriasaláta

0,05 (1)
   (2)

0,02 (1)

e)

Fűszernövények

0,05 (1)
   (2)

Turbolya

Metélőhagyma

Petrezselyem

0,5

Zellerlevél

Más

0,02 (1)

vi.

HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss)

0,05 (1)
   (2)

0,02 (1)

Bab (hüvelyben)

Bab (hüvely nélkül)

Borsó (hüvelyben)

Borsó (hüvely nélkül)

Más

vii.

SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK (friss)

Spárga

0,1

Kardonna

Zeller

0,5

Édeskömény

Articsóka

0,2 (2)

Póréhagyma

0,1

Rebarbara

Más

0,05 (1)
   (2)

0,02 (1)

viii.

GOMBA

0,05 (1)
   (2)

a)

Tenyésztett gombák

0,05

b)

Vadon termő gombák

0,02 (1)

3.

Hüvelyesek

0,05 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

0,02 (1)

Bab

Lencse

Borsó

Más

4.

Olajos magvak

0,1 (1)
   (2)

0,1 (1)
   (2)

0,02 (1)

Lenmag

Földimogyoró

Mák

Szezámmag

Napraforgómag

Repcemag

Szójabab

Mustármag

Gyapotmag

Kendermag

Más

5.

Burgonya

0,05 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

0,02 (1)

Újburgonya

Áruburgonya

6.

Tea (szárított levelek és szárak, erjesztve vagy másképpen, Camellia sinensis)

0,1 (1)
   (2)

0,1 (1)
   (2)

0,05 (1)

7.

Komló (szárított), beleértve a granulált és a be nem sűrített port

0,1 (1)
   (2)

0,1 (1)
   (2)

0,05 (1)

---

(1)  Az analitikailag kimutatható legkisebb érték.

1

(2)  Azt jelenti, hogy a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban a legmagasabb szermaradványszint ideiglenesen került megállapításra.”

2

---

| 27.7.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/36

---

A BIZOTTSÁG 2006/63/EK IRÁNYELVE

(2006. július 14.)

a Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. elleni védekezésről szóló 98/57/EK tanácsi irányelv II–VII. melléklete módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. elleni védekezésről szóló, 1998. július 20-i 98/57/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 11. cikkére,

mivel:

| (1) | A burgonya és a paradicsom egyik fontos károsítója a Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al., a burgonya barna rothadásának, valamint a burgonya és a paradicsom baktériumos hervadásának kórokozója (a továbbiakban: „a károsító”). |
| --- | --- |

(1)

A burgonya és a paradicsom egyik fontos károsítója a Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al., a burgonya barna rothadásának, valamint a burgonya és a paradicsom baktériumos hervadásának kórokozója (a továbbiakban: „a károsító”).

| (2) | A károsító még mindig előfordul a Közösség egyes részein. |
| --- | --- |

(2)

A károsító még mindig előfordul a Közösség egyes részein.

| (3) | A 98/57/EK irányelv meghatározta a tagállamokban a károsító ellen annak érdekében végrehajtandó részletes intézkedéseket, hogy lokalizálják és meghatározzák a földrajzi elterjedését; megelőzzék az előfordulását és a terjedését; valamint – előfordulása esetén – megakadályozzák a továbbterjedését és védekezzenek ellene a felszámolása céljából. |
| --- | --- |

(3)

A 98/57/EK irányelv meghatározta a tagállamokban a károsító ellen annak érdekében végrehajtandó részletes intézkedéseket, hogy lokalizálják és meghatározzák a földrajzi elterjedését; megelőzzék az előfordulását és a terjedését; valamint – előfordulása esetén – megakadályozzák a továbbterjedését és védekezzenek ellene a felszámolása céljából.

| (4) | Azóta jelentősen bővültek a károsító biológiájára, valamint kimutatási és azonosítási eljárásaira vonatkozó ismeretek; továbbá a károsító elleni védekezésben szerzett gyakorlati ismeretek szükségessé teszik több – a védekezési intézkedésekkel összefüggő – szakmai rendelkezés felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(4)

Azóta jelentősen bővültek a károsító biológiájára, valamint kimutatási és azonosítási eljárásaira vonatkozó ismeretek; továbbá a károsító elleni védekezésben szerzett gyakorlati ismeretek szükségessé teszik több – a védekezési intézkedésekkel összefüggő – szakmai rendelkezés felülvizsgálatát.

| (5) | E fejlemények eredményeképpen szükségesnek látszik a 98/57/EK irányelv bizonyos mellékleteiben lévő intézkedések felülvizsgálata és naprakésszé tétele. |
| --- | --- |

(5)

E fejlemények eredményeképpen szükségesnek látszik a 98/57/EK irányelv bizonyos mellékleteiben lévő intézkedések felülvizsgálata és naprakésszé tétele.

| (6) | A kimutatási és azonosítási eljárások vonatkozásában a fluoreszcens in situ hibridizáció (FISH), egy korszerű kimutatási módszer kerül beépítésre. A polimeráz láncreakció (PCR) módszer vonatkozásában elért előrelépések, valamint a jelenlegi kimutatási és azonosítási eljárás különböző szakmai elemei, és a károsítónak a burgonyától eltérő gazdanövényekben, illetve vízben és talajban történő kimutatására és azonosítására szolgáló módszerek fejlesztése vonatkozásában elért előrelépések szintén beépítésre kerültek. |
| --- | --- |

(6)

A kimutatási és azonosítási eljárások vonatkozásában a fluoreszcens in situ hibridizáció (FISH), egy korszerű kimutatási módszer kerül beépítésre. A polimeráz láncreakció (PCR) módszer vonatkozásában elért előrelépések, valamint a jelenlegi kimutatási és azonosítási eljárás különböző szakmai elemei, és a károsítónak a burgonyától eltérő gazdanövényekben, illetve vízben és talajban történő kimutatására és azonosítására szolgáló módszerek fejlesztése vonatkozásában elért előrelépések szintén beépítésre kerültek.

| (7) | A védekezési intézkedések szakmai elemei tekintetében, továbbfejlesztett rendelkezések készülnek: a vizsgált minták megőrzésének módjára vonatkozóan a károsító visszakövetésének biztosítása érdekében, a feltételezhető fertőzöttség mértékének meghatározására, a károsító bármely igazolt előfordulása és a vonatkozó fertőzött övezet bejelentésének részleteire, valamint a fertőzöttnek minősített termesztési helyeken és a kijelölt övezeteken belül alkalmazandó intézkedésekre vonatkozóan. Továbbá, beépítésre került néhány rendelkezés a paradicsomra vonatkozóan annak érdekében, hogy nagyobb hangsúlyt kapjon e növénynek a károsító gazdanövényeként játszott szerepe. |
| --- | --- |

(7)

A védekezési intézkedések szakmai elemei tekintetében, továbbfejlesztett rendelkezések készülnek: a vizsgált minták megőrzésének módjára vonatkozóan a károsító visszakövetésének biztosítása érdekében, a feltételezhető fertőzöttség mértékének meghatározására, a károsító bármely igazolt előfordulása és a vonatkozó fertőzött övezet bejelentésének részleteire, valamint a fertőzöttnek minősített termesztési helyeken és a kijelölt övezeteken belül alkalmazandó intézkedésekre vonatkozóan. Továbbá, beépítésre került néhány rendelkezés a paradicsomra vonatkozóan annak érdekében, hogy nagyobb hangsúlyt kapjon e növénynek a károsító gazdanövényeként játszott szerepe.

| (8) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET

1. cikk

A 98/57/EK irányelv II–VII. melléklete helyébe ezen irányelv mellékletének megfelelő szövege lép.

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2007. március 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Ezeket a rendelkezéseket 2007. április 1-jétől alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el. A Bizottság tájékoztatja erről a többi tagállamot.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. július 14-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 235., 1998.8.21., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

II. MELLÉKLET

VIZSGÁLATI PROGRAM A RALSTONIA SOLANACEARUM (SMITH) YABUUCHI ET AL. DIAGNOSZTIZÁLÁSÁRA, KIMUTATÁSÁRA ÉS AZONOSÍTÁSÁRA

A VIZSGÁLATI PROGRAM ALKALMAZÁSI KÖRE

A bemutatott program az alábbi esetekben használt eljárások leírását tartalmazza:

| i. | a barna rothadás diagnosztizálása burgonyagumókban, és a baktériumos hervadás diagnosztizálása burgonya-, paradicsom- és néhány egyéb gazdanövényben; |
| --- | --- |

i.

a barna rothadás diagnosztizálása burgonyagumókban, és a baktériumos hervadás diagnosztizálása burgonya-, paradicsom- és néhány egyéb gazdanövényben;

| ii. | a Ralstonia solanacearum kimutatása burgonyagumó-mintákban, burgonya-, paradicsom- és egyéb gazdanövényekben, vízben és talajban; |
| --- | --- |

ii.

a Ralstonia solanacearum kimutatása burgonyagumó-mintákban, burgonya-, paradicsom- és egyéb gazdanövényekben, vízben és talajban;

| iii. | a Ralstonia solanacearum (R. solanacearum) azonosítása. |
| --- | --- |

iii.

a Ralstonia solanacearum (R. solanacearum) azonosítása.

TARTALOMJEGYZÉK

| | | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | Általános alapelvek | 40 |
| I. SZAKASZ: | A vizsgálati program alkalmazása | 40 |
| | 1. | Kimutatási program a barna rothadás és a baktériumos hervadás (R. solanacearum) diagnosztizálására burgonyagumókban, valamint a barna rothadás vagy a baktériumos hervadás tüneteit mutató burgonya-, paradicsom- vagy egyéb gazdanövényekben | 40 |
| | 2. | Az R. solanacearum tünetmentes burgonyagumó-mintákban történő kimutatásának és azonosításának programja | 43 |
| | 3. | Az R. solanacearum tünetmentes burgonya-, paradicsom- vagy egyéb gazdanövény-mintákban történő kimutatásának és azonosításának programja | 46 |
| II. SZAKASZ: | Részletes módszerek az R. solanacearum kimutatására burgonyagumókban, valamint a barna rothadás vagy a baktériumos hervadás tüneteit mutató burgonya-, paradicsom- vagy egyéb gazdanövényekben | 48 |
| | 1. | Tünetek | 48 |
| | 2. | Gyors szűrővizsgálatok | 48 |
| | 3. | Izolálási eljárás | 49 |
| | 4. | Az R. solanacearum azonosítási vizsgálatai | 49 |
| III. SZAKASZ: | 1. | Részletes módszerek az R. solanacearum kimutatására és azonosítására tünetmentes burgonyagumó-mintákban | 49 |
| | | 1.1. | Mintaelőkészítés | 49 |
| | | 1.2. | Vizsgálat | 51 |
| | 2. | Részletes módszerek az R. solanacearum kimutatására és azonosítására tünetmentes burgonya-, paradicsom- vagy egyéb gazdanövény-mintákban | 51 |
| | | 2.1. | Mintaelőkészítés | 51 |
| | | 2.2. | Vizsgálat | 52 |
| IV. SZAKASZ: | 1. | Az R. solanacearum kimutatásának és azonosításának programja, vízben | 53 |
| | 2. | Az R. solanacearum vízben történő kimutatásának és azonosításának módszerei | 55 |
| | | 2.1. | Mintaelőkészítés | 55 |
| | | 2.2. | Vizsgálat | 55 |
| V. SZAKASZ: | 1. | Az R. solanacearum kimutatásának és azonosításának programja, talajban | 56 |
| | 2. | Az R. solanacearum talajban történő kimutatásának és azonosításának módszerei | 58 |
| | | 2.1. | Mintaelőkészítés | 58 |
| | | 2.2. | Vizsgálat | 58 |
| VI. SZAKASZ: | Optimalizált protokollok az R. solanacearum kimutatására és azonosítására | 58 |
| | A. | Diagnosztikai és kimutatási vizsgálatok | 58 |
| | | 1. | Áramlásvizsgálat a szárban | 58 |
| | | 2. | Poli-β-hidroxibutirát szemcsék kimutatása | 58 |
| | | 3. | Szerológiai agglutinációs vizsgálat | 59 |
| | | 4. | Szelektív izolálás | 60 |
| | | | 4.1. | Szelektív lemeztenyésztés | 60 |
| | | | 4.2. | Dúsítási eljárás | 60 |
| | | 5. | Immunofluorescence test (IF) | 61 |
| | | 6. | Polimeráz láncreakció teszt (PCR) | 64 |
| | | | 6.1. | DNS-tisztítási módszerek | 65 |
| | | | | a. | A Pastrik-féle módszer (2000) | 65 |
| | | | | b. | Egyéb módszerek | 65 |
| | | | 6.2. | PCR | 66 |
| | | | 6.3. | A PCR termék elemzése | 66 |
| | | 7. | Fluorescent in-situ hybridization test (FISH) teszt | 67 |
| | | 8. | Enzyme Linked ImmunoSorbent Assay (ELISA) tesztek | 69 |
| | | | a. | Közvetett ELISA | 69 |
| | | | b. | DASI (Double-Antibody Sandwich Indirect) ELISA | 70 |
| | | 9. | Biológiai vizsgálat | 71 |
| | B. | Azonosítási vizsgálatok | 72 |
| | | 1. | Táplálkozási és enzimes azonosítási vizsgálat | 72 |
| | | 2. | IF-teszt | 72 |
| | | 3. | ELISA-teszt | 73 |
| | | 4. | PCR-teszt | 73 |
| | | 5. | FISH-teszt | 73 |
| | | 6. | Zsírsav-meghatározás (FAP) | 73 |
| | | 7. | A törzs jellemzésének módszerei | 73 |
| | | | 7.1. | Biovariáns-meghatározás | 73 |
| | | | 7.2. | Genom-ujjlenyomat készítés | 74 |
| | | | 7.3. | PCR-módszerek | 74 |
| | C. | Megerősítő vizsgálat | 74 |
| | | 1. függelék | A protokollok optimalizálásába és validálásába bevont laboratóriumok | 76 |
| | | 2. függelék | Az R. solanacearum izolálására és tenyésztésére szolgáló táptalajok | 77 |
| | | 3. függelék | A. | Kereskedelmi forgalomban kapható standardizált kontrollanyag | 79 |
| | | | B. | A kontrollok készítése | 80 |
| | | 4. függelék | Pufferek a vizsgálati eljárásokhoz | 82 |
| | | 5. függelék | A fertőzöttségi szint meghatározása az IF- és a FISH-próbában | 85 |
| | | 6. függelék | Validált PCR-protokollok és reagensek | 86 |
| | | 7. függelék | Validált reagensek a FISH-próbához | 91 |
| | | 8. függelék | A paradicsom és tojásgyümölcs termesztési feltételei | 93 |
| | | Irodalomjegyzék | | 94 |

Oldal

Általános alapelvek

40

I. SZAKASZ:

A vizsgálati program alkalmazása

40

1.

Kimutatási program a barna rothadás és a baktériumos hervadás (R. solanacearum) diagnosztizálására burgonyagumókban, valamint a barna rothadás vagy a baktériumos hervadás tüneteit mutató burgonya-, paradicsom- vagy egyéb gazdanövényekben

40

2.

Az R. solanacearum tünetmentes burgonyagumó-mintákban történő kimutatásának és azonosításának programja

43

3.

Az R. solanacearum tünetmentes burgonya-, paradicsom- vagy egyéb gazdanövény-mintákban történő kimutatásának és azonosításának programja

46

II. SZAKASZ:

Részletes módszerek az R. solanacearum kimutatására burgonyagumókban, valamint a barna rothadás vagy a baktériumos hervadás tüneteit mutató burgonya-, paradicsom- vagy egyéb gazdanövényekben

48

1.

Tünetek

48

2.

Gyors szűrővizsgálatok

48

3.

Izolálási eljárás

49

4.

Az R. solanacearum azonosítási vizsgálatai

49

III. SZAKASZ:

1.

Részletes módszerek az R. solanacearum kimutatására és azonosítására tünetmentes burgonyagumó-mintákban

49

1.1.

Mintaelőkészítés

49

1.2.

Vizsgálat

51

2.

Részletes módszerek az R. solanacearum kimutatására és azonosítására tünetmentes burgonya-, paradicsom- vagy egyéb gazdanövény-mintákban

51

2.1.

Mintaelőkészítés

51

2.2.

Vizsgálat

52

IV. SZAKASZ:

1.

Az R. solanacearum kimutatásának és azonosításának programja, vízben

53

2.

Az R. solanacearum vízben történő kimutatásának és azonosításának módszerei

55

2.1.

Mintaelőkészítés

55

2.2.

Vizsgálat

55

V. SZAKASZ:

1.

Az R. solanacearum kimutatásának és azonosításának programja, talajban

56

2.

Az R. solanacearum talajban történő kimutatásának és azonosításának módszerei

58

2.1.

Mintaelőkészítés

58

2.2.

Vizsgálat

58

VI. SZAKASZ:

Optimalizált protokollok az R. solanacearum kimutatására és azonosítására

58

A.

Diagnosztikai és kimutatási vizsgálatok

58

1.

Áramlásvizsgálat a szárban

58

2.

Poli-β-hidroxibutirát szemcsék kimutatása

58

3.

Szerológiai agglutinációs vizsgálat

59

4.

Szelektív izolálás

60

4.1.

Szelektív lemeztenyésztés

60

4.2.

Dúsítási eljárás

60

5.

Immunofluorescence test (IF)

61

6.

Polimeráz láncreakció teszt (PCR)

64

6.1.

DNS-tisztítási módszerek

65

a.

A Pastrik-féle módszer (2000)

65

b.

Egyéb módszerek

65

6.2.

PCR

66

6.3.

A PCR termék elemzése

66

7.

Fluorescent in-situ hybridization test (FISH) teszt

67

8.

Enzyme Linked ImmunoSorbent Assay (ELISA) tesztek

69

a.

Közvetett ELISA

69

b.

DASI (Double-Antibody Sandwich Indirect) ELISA

70

9.

Biológiai vizsgálat

71

B.

Azonosítási vizsgálatok

72

1.

Táplálkozási és enzimes azonosítási vizsgálat

72

2.

IF-teszt

72

3.

ELISA-teszt

73

4.

PCR-teszt

73

5.

FISH-teszt

73

6.

Zsírsav-meghatározás (FAP)

73

7.

A törzs jellemzésének módszerei

73

7.1.

Biovariáns-meghatározás

73

7.2.

Genom-ujjlenyomat készítés

74

7.3.

PCR-módszerek

74

C.

Megerősítő vizsgálat

74

1. függelék

A protokollok optimalizálásába és validálásába bevont laboratóriumok

76

2. függelék

Az R. solanacearum izolálására és tenyésztésére szolgáló táptalajok

77

3. függelék

A.

Kereskedelmi forgalomban kapható standardizált kontrollanyag

79

B.

A kontrollok készítése

80

4. függelék

Pufferek a vizsgálati eljárásokhoz

82

5. függelék

A fertőzöttségi szint meghatározása az IF- és a FISH-próbában

85

6. függelék

Validált PCR-protokollok és reagensek

86

7. függelék

Validált reagensek a FISH-próbához

91

8. függelék

A paradicsom és tojásgyümölcs termesztési feltételei

93

Irodalomjegyzék

94

ÁLTALÁNOS ALAPELVEK

A különböző módszerek optimalizált protokolljai, a validált reagensek, valamint a vizsgálati- és a kontrollanyagok elkészítésének részletei megtalálhatók a függelékekben. A protokollok optimalizálásába és validálásába bevont laboratóriumok felsorolása az 1. függelékben található.

Mivel a protokollok egy zárlati károsító kimutatásával járnak, és életképes R. solanacearum tenyészetek kontrollanyagként történő felhasználását fogják magukban foglalni, szükséges lesz, hogy az eljárások elvégzésére megfelelő növény-egészségügyi zárlati feltételek mellett – beleértve a hulladék ártalmatlanítására szolgáló megfelelő berendezéseket –, valamint a hivatalos növény-egészségügyi zárlatért felelős hatóságok által kiállított megfelelő engedély feltételei szerint kerüljön sor.

A vizsgálati paramétereknek biztosítaniuk kell az R. solanacearum szintjének következetes és reprodukálható kimutatását a kiválasztott módszerek megadott küszöbértékein.

A pozitív kontrollok precíz elkészítése elengedhetetlenül szükséges.

A szükséges küszöbértékek szerinti vizsgálat ugyancsak magában foglalja az eszközök helyes beállítását, karbantartását és kalibrációját, a reagensek gondos kezelését és megőrzését, valamint minden olyan intézkedést, amely a minták közötti fertőződés megakadályozását szolgálja, pl. a pozitív kontrollok elválasztása a vizsgálati mintáktól. Az adminisztratív és egyéb hibák elkerülése érdekében minőségellenőrzési előírásokat kell alkalmazni, különösen a címkézés és a dokumentáció vonatkozásában.

A károsító előfordulásának a 98/57/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdésében említett gyanúja feltételezi az alábbi folyamatábrában meghatározott mintán elvégzett diagnosztikai vagy szűrővizsgálatok pozitív eredményét. A pozitív első szűrővizsgálatot (IF-teszt, PCR/FISH, szelektív izolálás) meg kell erősíteni egy második szűrővizsgálattal, amely eltérő biológiai elven alapul.

Ha az első szűrővizsgálat pozitív, akkor az R. solanacearum-mal való fertőzöttség gyanúja fennáll, és egy második szűrővizsgálatot kell elvégezni. Ha a második szűrővizsgálat pozitív, akkor a gyanú megerősítésre került (gyanított előfordulás), és az eljárás szerinti vizsgálatokat kell lefolytatni. Ha a második szűrővizsgálat negatív, akkor úgy tekintik, hogy a minta nem fertőzött az R. solanacearum-mal.

A 98/57/EK irányelv 5. cikke (1) bekezdésében említett megerősített előfordulás feltételezi az R. solanacearum tiszta tenyészetének izolálását és azonosítását, beleértve a patogenitás megerősítését.

I. SZAKASZ

A VIZSGÁLATI PROGRAM ALKALMAZÁSA

1.   Kimutatási program a barna rothadás és a baktériumos hervadás (R. solanacearum) diagnosztizálására burgonyagumókban, valamint a barna rothadás vagy a baktériumos hervadás tüneteit mutató burgonya-, paradicsom- vagy egyéb gazdanövényekben.

A vizsgálati eljárás a barna rothadás vagy a vaszkuláris hervadás jellegzetes vagy gyanított tüneteit mutató burgonyagumók és -növények vizsgálatára szolgál. Tartalmaz egy gyors szűrővizsgálatot, a kórokozó izolálását fertőzött edénynyaláb szövetből (szelektív) táptalajon, és – pozitív eredmény esetén – a tenyészet azonosítását Ralstonia solanacearum-ként.

Image

Image

2.   A Ralstonia solanacearum tünetmentes burgonyagumó-mintákban történő kimutatásának és azonosításának programja

Az alapelv:

A vizsgálati eljárás a lappangó fertőzések burgonyagumókban történő kimutatására szolgál. Legalább két – eltérő biológiai elven alapuló – szűrővizsgálat pozitív eredményét3 ki kell egészíteni a kórokozó izolálásával; ezt jellegzetes telepek izolálása esetén a tiszta tenyészet R. solanacearum-ként történő azonosítása követi. Mindössze egy szűrővizsgálat pozitív eredménye nem elegendő a minta gyanúsnak tekintéséhez.

A szűrővizsgálatoknak és az izolálási vizsgálatoknak lehetővé kell tenniük 103–104 sejt/ml újraszuszpendált pellet kimutatását, amely pozitív kontrollként kerül alkalmazásra minden egyes vizsgálati sorozatnál.

Image

Image

3.   A Ralstonia solanacearum tünetmentes burgonya-, paradicsom- vagy egyéb gazdanövény-mintákban történő kimutatásának és azonosításának programja

Image

Image

II. SZAKASZ

RÉSZLETES MÓDSZEREK A RALSTONIA SOLANACEARUM KIMUTATÁSÁRA BURGONYAGUMÓKBAN, VALAMINT A BARNA ROTHADÁS VAGY A BAKTÉRIUMOS HERVADÁS TÜNETEIT MUTATÓ BURGONYA-, PARADICSOM- VAGY EGYÉB GAZDANÖVÉNYEKBEN

1.   Tünetek (lásd a honlapot: http://forum.europa.eu.int/Public/irc/sanco/Home/main)

1.1.   Tünetek burgonyában

A burgonyanövény. A fertőzés korai szakaszában a szántóföldön magas hőmérsékleten nappal a növénycsúcs tájékán a levelek hervadása jelentkezik, amit éjszakai regenerálódás követ. A hervadás korai szakaszában a levelek zöldek maradnak, de később elsárgulnak, és barna elhalás alakul ki. Epinasztia is jelentkezik. Egy hajtás vagy az egész növény hervadása gyorsan visszafordíthatatlanná válik, és a növény összeesését és elpusztulását eredményezi. Az elhervadt növények keresztirányban elvágott szárában lévő edénynyaláb-szövet rendszerint barna színű, és a metszéslapból összenyomással tejszerű baktériumnyálka szivárog ki vagy préselhető ki. Amikor az elvágott szárat függőlegesen vízbe helyezzük, nyálkafonalak áramlanak ki az edénynyaláb-kötegekből.

A burgonyagumó. A burgonyagumókat keresztirányban kell elvágni a köldökrész közelében vagy hosszirányban a köldökrész fölött. A fertőzés korai szakaszában az edénynyaláb-gyűrű üvegszerű sárgától világosbarnáig terjedő elszíneződése figyelhető meg, és az edénynyaláb gyűrűből spontán módon halvány krémszínű baktériumnyálka szivárog ki néhány perc elteltével. Később az edénynyaláb elszíneződése kifejezettebben barnává válik, és az elhalás kiterjedhet a parenchima-szövetre is. Az előrehaladott szakaszokban a fertőzés kifelé terjed a köldökrésztől és a szemektől, amelyekből baktériumnyálka szivároghat ki talajrészecskék odatapadását eredményezve. Vörösesbarna, kissé bemélyedő elváltozások jelenhetnek meg a héjon az edénynyaláb-szövetek belső összeomlása következtében. A betegség előrehaladott szakaszában általános a gombás vagy baktériumos lágyrothadás másodlagos kialakulása.

1.2.   Tünetek paradicsomban

A paradicsomnövény. Az első látható tünet a legfiatalabb levelek hervadt megjelenése. A kórokozó számára kedvező környezeti feltételek mellett (talajhőmérséklet kb. 25 °C, telített páratartalom) a növény egyik oldalának vagy a teljes növénynek az epinasztiája vagy hervadása következik be néhány napon belül, amely a teljes növény összeeséséhez vezet. Kevésbé kedvező körülmények között (21 °C alatti talajhőmérséklet) a hervadás kisebb mértékű, de nagy számú mellékgyökér fejlődhet ki a száron. A szár tövétől induló átázott sávok figyelhetők meg, ami a vaszkuláris rendszerben bekövetkezett elhalást jelzi. Amikor a szárat keresztirányban elvágjuk, az elszíneződött barna edénynyaláb-szövetek fehér vagy sárgás baktériumnyálkát bocsátanak ki.

1.3.   Tünetek egyéb gazdanövényekben

Solanum dulcamara és S. nigrum növények. Természetes feltételek mellett a hervadási tünetek ritkán figyelhetők meg ezeken a gazda-gyomnövényeken, hacsak a talajhőmérséklet nem emelkedik 25 °C fölé vagy az oltóanyag szintje nem szélsőségesen magas (pl. beteg paradicsom- vagy burgonyanövények közelében növő S. nigrum esetében). Amikor hervadás következik be, a tünetek a paradicsomnál leírtakkal megegyeznek. A vízben lévő szárral és gyökérzettel növő, nem hervadó S. dulcamara növények edénynyaláb-szövetei világosbarna elszíneződést mutathatnak a szár tövének vagy a víz alatti szárrészek keresztmetszetében. Baktériumnyálka szivároghat az elvágott edénynyaláb-szövetekből, vagy nyálkafonalakat képezhet, ha az elvágott szárat függőlegesen vízbe helyezzük, még a hervadási tünetek hiányában is.

2.   Gyors szűrővizsgálatok

A gyors szűrővizsgálatok megkönnyíthetik a vélelmezett diagnózis felállítását, de nem nélkülözhetetlenek. Az alábbi validált vizsgálatok közül egyet vagy többet használjunk:

2.1.   Áramlásvizsgálat a szárban

(Lásd a VI.A.1. szakaszt)

2.2.   Poli-β-hidroxibutirát (PHB) szemcsék kimutatása

Az R. solanacearum sejtjeiben lévő jellegzetes PHB szemcsék a fertőzött szövetből vett baktériumnyálka tárgylemezre hővel rögzített kenetének níluskék »A« vagy szudánfekete festésével tehetők láthatóvá (Lásd a VI.A.2. szakaszt).

2.3.   Szerológiai agglutinációs vizsgálat

(Lásd a VI.A.3. szakaszt)

2.4.   Egyéb vizsgálatok

A további megfelelő gyors szűrővizsgálatok közé tartozik az IF-teszt (lásd: a VI.A.5. szakaszt), a FISH-teszt (lásd a VI.A.7. szakaszt), az ELISA-teszt (lásd: a VI.A.8. szakaszt) és a PCR-teszt (lásd a VI.A.6. szakaszt).

3.   Izolálási eljárás

| a) | Távolítsuk el a nyálkát vagy az elszíneződött szövetet tartalmazó részeket a burgonyagumó edénynyaláb gyűrűjéből, illetve a burgonya-, a paradicsom- vagy egyéb hervadó gazdanövények szárában lévő edénynyaláb-kötegekből. Szuszpendáljuk kis mennyiségű steril desztillált vízben vagy 50 mM foszfátpufferben (4. függelék), és hagyjuk 5–10 percig állni. |
| --- | --- |

a)

Távolítsuk el a nyálkát vagy az elszíneződött szövetet tartalmazó részeket a burgonyagumó edénynyaláb gyűrűjéből, illetve a burgonya-, a paradicsom- vagy egyéb hervadó gazdanövények szárában lévő edénynyaláb-kötegekből. Szuszpendáljuk kis mennyiségű steril desztillált vízben vagy 50 mM foszfátpufferben (4. függelék), és hagyjuk 5–10 percig állni.

| b) | Készítsünk a szuszpenzióból tízes léptékű hígítássorozatot. |
| --- | --- |

b)

Készítsünk a szuszpenzióból tízes léptékű hígítássorozatot.

| c) | Vigyük át a szuszpenzió 50–100 μl-jét és a hígításokat egy általános táptalajra (NA, YPGA vagy SPA; lásd a 2. függeléket) és/vagy a Kelman-féle tetrazóliumos táptalajra (2. függelék) és/vagy egy validált szelektív táptalajra (pl. SMSA; lásd a 2. függeléket). Szélesztés bottal vagy kaccsal a megfelelő hígításos lemeztenyésztési technika használatával. Ha hasznosnak ítéljük, készítsünk külön lemezeket a 2. biovariánsba tartozó R. solanacearum higított sejtszuszpenziójával pozitív kontrollnak. |
| --- | --- |

c)

Vigyük át a szuszpenzió 50–100 μl-jét és a hígításokat egy általános táptalajra (NA, YPGA vagy SPA; lásd a 2. függeléket) és/vagy a Kelman-féle tetrazóliumos táptalajra (2. függelék) és/vagy egy validált szelektív táptalajra (pl. SMSA; lásd a 2. függeléket). Szélesztés bottal vagy kaccsal a megfelelő hígításos lemeztenyésztési technika használatával. Ha hasznosnak ítéljük, készítsünk külön lemezeket a 2. biovariánsba tartozó R. solanacearum higított sejtszuszpenziójával pozitív kontrollnak.

| d) | Inkubáljuk a lemezeket 2–6 napig 28 °C hőmérsékleten.






  — | Az általános táptalajon az R. solanacearum virulens izolátumai gyöngyházfényű, krémfehér, lapos, szabálytalan alakú és folyadékszerű telepeket hoznak létre, középpontjukban gyakran jellegzetes spirálokkal. Az R. solanacearum avirulens formái kicsi, kerek, nem folyékony, vajszerű telepeket képeznek, melyek teljes egészükben krémfehérek. |
| --- | --- | --- |

d)

Inkubáljuk a lemezeket 2–6 napig 28 °C hőmérsékleten.

—

Az általános táptalajon az R. solanacearum virulens izolátumai gyöngyházfényű, krémfehér, lapos, szabálytalan alakú és folyadékszerű telepeket hoznak létre, középpontjukban gyakran jellegzetes spirálokkal. Az R. solanacearum avirulens formái kicsi, kerek, nem folyékony, vajszerű telepeket képeznek, melyek teljes egészükben krémfehérek.

| — | A Kelman-féle tetrazóliumos táptalajon és az SMSA táptalajon a spirálok vérvörös színűek. A Ralstonia solanacearum avirulens formái kicsi, kerek, nem folyékony, vajszerű telepeket képeznek, melyek teljes egészükben mélyvörösek. |
| --- | --- |

—

A Kelman-féle tetrazóliumos táptalajon és az SMSA táptalajon a spirálok vérvörös színűek. A Ralstonia solanacearum avirulens formái kicsi, kerek, nem folyékony, vajszerű telepeket képeznek, melyek teljes egészükben mélyvörösek.

4.   Az R. solanacearum Azonosítási vizsgálatai

Az R. solanacearum vélelmezett izolátumai azonosságának megerősítésére szolgáló vizsgálatok a VI.B. szakaszban kerülnek bemutatásra.

III. SZAKASZ

1.   Részletes módszerek a Ralstonia solanacearum kimutatására és azonosítására tünetmentes burgonyagumó-mintákban

1.1.   Mintaelőkészítés

Megjegyzés:

| — | A standard mintaméret 200 burgonyagumó vizsgálatonként. Intenzívebb mintavétel esetén több vizsgálatot kell elvégezni ekkora mintákon. Ha ennél több burgonyagumót tartalmaz a minta, az gátláshoz vagy nehezen értelmezhető eredményekhez vezet. Az eljárás azonban könnyen alkalmazható 200-nál kevesebb burgonyagumóból álló mintákra is, amennyiben kevesebb burgonyagumó áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

—

A standard mintaméret 200 burgonyagumó vizsgálatonként. Intenzívebb mintavétel esetén több vizsgálatot kell elvégezni ekkora mintákon. Ha ennél több burgonyagumót tartalmaz a minta, az gátláshoz vagy nehezen értelmezhető eredményekhez vezet. Az eljárás azonban könnyen alkalmazható 200-nál kevesebb burgonyagumóból álló mintákra is, amennyiben kevesebb burgonyagumó áll rendelkezésre.

| — | Az alábbiakban leírt valamennyi kimutatási módszer validálása 200 burgonyagumóból álló minták vizsgálatán alapszik. |
| --- | --- |

—

Az alábbiakban leírt valamennyi kimutatási módszer validálása 200 burgonyagumóból álló minták vizsgálatán alapszik.

| — | Az alábbiakban leírt burgonyakivonat felhasználható a burgonya gyűrűs rothadás baktérium, a Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus kimutatására is. |
| --- | --- |

—

Az alábbiakban leírt burgonyakivonat felhasználható a burgonya gyűrűs rothadás baktérium, a Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus kimutatására is.

A mintaelőkészítést megelőző, szabadon választható előkezelés:

| a) | Inkubáljuk a mintákat 25–30 °C-on két hétig a vizsgálat előtt az R. solanacearum populációk szaporodásának elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

a)

Inkubáljuk a mintákat 25–30 °C-on két hétig a vizsgálat előtt az R. solanacearum populációk szaporodásának elősegítése érdekében.

| b) | Mossuk le a burgonyagumókat. Megfelelő fertőtlenítőszereket (a PCR-teszt alkalmazása esetén klórvegyületeket a kórokozó DNS-ek eltávolítása céljából) és mosószereket használjunk az egyes minták között. Levegőn szárítsuk meg a burgonyagumókat. Ez a lemosási eljárás különösen akkor hasznos (de nem kötelező), ha a minták földesek, és ha PCR-próbát vagy közvetlen izolálási eljárást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

b)

Mossuk le a burgonyagumókat. Megfelelő fertőtlenítőszereket (a PCR-teszt alkalmazása esetén klórvegyületeket a kórokozó DNS-ek eltávolítása céljából) és mosószereket használjunk az egyes minták között. Levegőn szárítsuk meg a burgonyagumókat. Ez a lemosási eljárás különösen akkor hasznos (de nem kötelező), ha a minták földesek, és ha PCR-próbát vagy közvetlen izolálási eljárást kell alkalmazni.

1.1.1.   Távolítsuk el tiszta, fertőtlenített szikével vagy gyümölcskéssel a burgonyagumó köldökrészén a héjat úgy, hogy az edénynyaláb-szövetek láthatóvá váljanak. Óvatosan vágjunk ki egy kis darabot az edénynyaláb-szövetből a köldökrészen, és tartsuk a nem edénynyaláb-szövet mennyiségét minimális szinten. (Lásd a honlapot: http://forum.europa.eu.int/Public/irc/sanco/Home/main).

Megjegyzés: Tegyük félre a feltételezett tüneteket mutató (rothadó) burgonyagumókat, és vizsgáljuk azokat külön.

Ha a köldökrészből vett darab eltávolítása során a barna rothadás alapvető feltételezett tünetei észlelésére kerül sor, akkor el kell végezni az adott burgonyagumó szemrevételezéses vizsgálatát, majd a köldökrész közelében elvágjuk a gumót. A feltételezett tüneteket mutató, elvágott gumókat szobahőmérsékleten kell tartani legalább 2 napig a parásodás lehetővé tétele érdekében, majd hűtőszekrényben tárolni (4–10 °C között) megfelelő növény-egészségügyi zárlati feltételek mellett. Minden burgonyagumót, beleértve a gyanús tüneteket mutatókat is, a III. melléklet szerint kell tárolni.

1.1.2.   A köldökrészből vett darabokat még nem használt, becsukható és/vagy lezárható egyszer használatos tartályokban gyűjtsük össze (amennyiben a tartályok ismét felhasználásra kerülnek, akkor azokat alaposan ki kell tisztítani, és klórvegyületekkel fertőtleníteni kell). A köldökrészből vett darabokat lehetőleg azonnal fel kell dolgozni. Ha ez nem lehetséges, akkor azokat a tartályban kell tárolni, puffer hozzáadása nélkül, hűtött állapotban legfeljebb 72 órán át vagy szobahőmérsékleten legfeljebb 24 órán át vagy

dolgozzuk fel a köldökrészből vett darabokat a következő eljárások egyikével:

| a) | Töltsünk a darabokra megfelelő mennyiségű (mintegy 40 ml) kivonópuffert (4. függelék), és rázzuk rotációs rázógépen (50–100 fordulat/perc) 4 órán át 24 °C alatt, vagy 16–24 órán át hűtött állapotban. |
| --- | --- |

a)

Töltsünk a darabokra megfelelő mennyiségű (mintegy 40 ml) kivonópuffert (4. függelék), és rázzuk rotációs rázógépen (50–100 fordulat/perc) 4 órán át 24 °C alatt, vagy 16–24 órán át hűtött állapotban.

| b) | Homogenizáljuk a darabokat megfelelő mennyiségű (mintegy 40 ml) kivonópufferrel (4. függelék) aprítógépben (pl. Waring vagy Ultra Thurax), vagy lezárt, egyszer használatos macerációs tasakban (pl. Stomacher vagy Bioreba, erős guage polietilén, 150 mm × 250 mm; sugárzással sterilizált) gumikalapáccsal vagy megfelelő zúzóberendezéssel (pl. Homex) történő összezúzás útján. |
| --- | --- |

b)

Homogenizáljuk a darabokat megfelelő mennyiségű (mintegy 40 ml) kivonópufferrel (4. függelék) aprítógépben (pl. Waring vagy Ultra Thurax), vagy lezárt, egyszer használatos macerációs tasakban (pl. Stomacher vagy Bioreba, erős guage polietilén, 150 mm × 250 mm; sugárzással sterilizált) gumikalapáccsal vagy megfelelő zúzóberendezéssel (pl. Homex) történő összezúzás útján.

Megjegyzés: A minták keresztbe fertőződésének nagy a veszélye az aprítógépben történő homogenizálás esetén. Tegyünk óvintézkedéseket az aeroszol képződés és a kilöttyenés elkerülése érdekében a kivonási eljárás során. Biztosítsuk, hogy frissen sterilizált aprítókések és edények kerüljenek felhasználásra minden mintánál. A PCR-teszt elvégzésekor, kerüljük el a DNS-ek áthozatalát a tartályokon vagy a zúzóberendezésen. A PCR alkalmazásánál az egyszer használatos tasakokban történő összezúzás és egyszer használatos kémcsövek használata ajánlott.

1.1.3.   Fejtsük le a felülúszó folyadékot. Ha nagyon zavaros, derítsük lassú centrifugálással (legfeljebb 180 g-vel, 10 percig, 4–10 °C közötti hőmérsékleten) vagy vákuumszűréssel (40–100 μm) a szűrőt további (10 ml) kivonópufferrel átmosva.

1.1.4.   Koncentráljuk a baktérium frakciót 7 000 g-vel 15 percig (vagy 10 000 g-vel 10 percig) tartó centrifugálással 4–10 °C közötti hőmérsékleten, és távolítsuk el a felülúszó folyadékot a pellet felkavarása nélkül.

1.1.5.   Szuszpendáljuk újra a pelletet 1,5 ml pellet-pufferben (4. függelék). Használjunk 500 μl-t az R. solanacearum vizsgálatához, 500 μl-t a Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus-hoz és 500 μl-t referencia célokra. Adjunk steril glicerint, melynek végkoncentrációja 10–25 % (v/v), a referencia aliquot 500 μl-éhez és a fennmaradó vizsgálati aliquothoz, Vortex-szel keverjük össze, és tároljuk –16 és –4 °C között (hetekig) vagy –68 és –86 °C között (hónapokig). A vizsgálat során a vizsgálati aliquotokat 4–10 °C-on tartsuk.

A többszöri lefagyasztás és felengedés nem ajánlott.

Ha szükséges a kivonat szállítása, akkor biztosítsuk, hogy a szállítás hűtőtáskában történjen 24–48 órán belül.

1.1.6.   Rendkívül fontos, hogy az összes R. solanacearum pozitív kontrollt és mintát külön kezeljük a fertőzés elkerülése érdekében. Ez vonatkozik az IF-lemezekre és minden vizsgálatra.

1.2.   Vizsgálat

Lásd a folyamatábrát, valamint a vizsgálatok és az optimalizált protokollok leírását a vonatkozó függelékekben:

| | Szelektív izolálás (lásd a VI.A.4. szakaszt) |
| --- | --- |

Szelektív izolálás (lásd a VI.A.4. szakaszt)

| | IF-teszt (lásd a VI.A.5. szakaszt) |
| --- | --- |

IF-teszt (lásd a VI.A.5. szakaszt)

| | PCR-teszt (lásd a VI.A.6. szakaszt) |
| --- | --- |

PCR-teszt (lásd a VI.A.6. szakaszt)

| | FISH-teszt (lásd a VI.A.7. szakaszt) |
| --- | --- |

FISH-teszt (lásd a VI.A.7. szakaszt)

| | ELISA-teszt (lásd a VI.A.8. szakaszt) |
| --- | --- |

ELISA-teszt (lásd a VI.A.8. szakaszt)

| | Biológiai vizsgálat (lásd a VI.A.9. szakaszt) |
| --- | --- |

Biológiai vizsgálat (lásd a VI.A.9. szakaszt)

2.   Részletes módszerek az R. solanacearum kimutatására és azonosítására tünetmentes burgonya-, paradicsom- vagy egyéb gazdanövény-mintákban

2.1.   Mintaelőkészítés

Megjegyzés: A látens R. solanacearum populációk kimutatásához összetett minták vizsgálata ajánlott. Az eljárás könnyen alkalmazható a legfeljebb 200 szárdarabból álló összetett mintákra. Amennyiben vizsgálatokat végzünk, azoknak a vizsgálat alatt álló növénypopuláció statisztikailag reprezentatív mintáján kell alapulniuk.

2.1.1.   Gyűjtsünk 1–2 cm-es szárdarabokat egy zárt és steril tartályban a következő mintavételi eljárásoknak megfelelően:

Paradicsompalánták a palántaneveldében: Tiszta, fertőtlenített késsel távolítsunk el mindegyik szár tövéből – közvetlenül a földfelszín felett – egy 1 cm-es darabot.

Szántóföldi vagy üvegházi paradicsomnövények: Tiszta, fertőtlenített késsel távolítsuk el mindegyik növény legalsó oldalhajtását úgy, hogy levágjuk azt közvetlenül a főszárba való becsatlakozási pont felett. Távolítsuk el a legalsó 1 cm-es darabot mindegyik oldalhajtásról.

Egyéb gazdanövények: Tiszta, fertőtlenített késsel vagy metszőollóval távolítsunk el egy 1 cm-es darabot mindegyik szár tövéből közvetlenül a földfelszín felett. Az S. dulcamara vagy más vízben növő gazdanövény esetében távolítsunk el 1–2 cm-es szakaszokat a víz alatti szárakból vagy vízi gyökerekkel rendelkező indákból.

Egy adott helyszínen végzett mintavétel esetén ajánlott a mintavételi helyenként minden egyes lehetséges gazda gyomnövény legalább 10 egyedéből álló statisztikailag reprezentatív minta vizsgálata. A kórokozó kimutatása késő tavasszal, nyáron és ősszel lesz a legmegbízhatóbb, bár a természetes fertőzések egész évben kimutathatók az évelő Solanum dulcamara-ban, amely vízfolyásokban nő. Az ismert gazdanövények közé tartoznak az árvakelésű burgonyanövények, a Solanum dulcamara, az S. nigrum, a Datura stramonium és a Solanaceae család más tagjai. További gazdanövények a Pelargonium fajok és a Portulaca oleracea. A következő európai gyomfajok potenciális befogadói lehetnek az R. solanacearum 2. biovariánsba/3. rasszba tartozó populációinak a gyökérben és/vagy a gyökérzónában speciális környezeti feltételek mellett: Atriplex hastata, Bidens pilosa, Cerastium glomeratum, Chenopodium album, Eupatorium cannabinum, Galinsoga parviflora, Ranunculus scleratus, Rorippa spp, Rumex spp., Silene alba, S. nutans., Tussilago farfarra és Urtica dioica.

Megjegyzés: A belső tünetekre (edénynyalábok elszíneződése, baktériumnyálka) irányuló szemrevételezéses vizsgálatot ebben a szakaszban lehet elvégezni. Tegyük félre a tüneteket mutató szárdarabokat, és vizsgáljuk azokat külön (lásd a II. szakaszt).

2.1.2.   Fertőtlenítsük rövid ideig a szádarabokat 70 %-os etil-alkohollal, és itatóspapíron azonnal itassuk szárazra azokat. Majd dolgozzuk fel a szárdarabokat az alábbi eljárások egyikével:

| a) | Töltsünk a darabokra megfelelő mennyiségű (mintegy 40 ml) kivonópuffert (4. függelék), és rázzuk rotációs rázógépen (50–100 rpm) 4 órán át 24 °C alatt, vagy hűtötten 16–24 órán át, vagy |
| --- | --- |

a)

Töltsünk a darabokra megfelelő mennyiségű (mintegy 40 ml) kivonópuffert (4. függelék), és rázzuk rotációs rázógépen (50–100 rpm) 4 órán át 24 °C alatt, vagy hűtötten 16–24 órán át, vagy

| b) | Azonnal dolgozzuk fel a darabokat erős macerációs tasakban (pl. Stomacher vagy Bioreba) történő összezúzás útján megfelelő mennyiségű kivonópuffer hozzáadásával (4. függelék) gumikalapács vagy megfelelő zúzóberendezés (pl. Homex) felhasználásával. Ha ez nem lehetséges, tároljuk a szárdarabokat hűtve legfeljebb 72 órán át, vagy legfeljebb 24 órán át szobahőmérsékleten. |
| --- | --- |

b)

Azonnal dolgozzuk fel a darabokat erős macerációs tasakban (pl. Stomacher vagy Bioreba) történő összezúzás útján megfelelő mennyiségű kivonópuffer hozzáadásával (4. függelék) gumikalapács vagy megfelelő zúzóberendezés (pl. Homex) felhasználásával. Ha ez nem lehetséges, tároljuk a szárdarabokat hűtve legfeljebb 72 órán át, vagy legfeljebb 24 órán át szobahőmérsékleten.

2.1.3.   Fejtsük le a felülúszó folyadékot 15 perces ülepítés után.

2.1.4.   A kivonat további derítése vagy a baktérium frakció koncentrálása általában nem szükséges, de szűréssel és/vagy centrifugálással elérhető III.1.1.3–1.1.5. szakaszban leírtak szerint.

2.1.5.   Osszuk a híg vagy koncentrált mintakivonatot két egyenlő részre. Az egyik felét tartsuk 4–10 °C között a vizsgálat során, a másik felét pedig tároljuk 10–25 % (v/v) steril glicerinben –16 és –24 °C között (hetekig) vagy –68 és –86 °C között (hónapokig), arra az esetre, ha további vizsgálatokat kell végezni.

2.2.   Vizsgálat

Lásd a folyamatábrát, valamint a vizsgálatok és az optimalizált protokollok leírását a vonatkozó függelékekben:

| | Szelektív izoláció (lásd a VI.A.4. szakaszt) |
| --- | --- |

Szelektív izoláció (lásd a VI.A.4. szakaszt)

| | IF-teszt (lásd a VI.A.5. szakaszt) |
| --- | --- |

IF-teszt (lásd a VI.A.5. szakaszt)

| | PCR-teszt (lásd a VI.A.6. szakaszt) |
| --- | --- |

PCR-teszt (lásd a VI.A.6. szakaszt)

| | FISH-teszt (lásd a VI.A.7. szakaszt) |
| --- | --- |

FISH-teszt (lásd a VI.A.7. szakaszt)

| | ELISA-teszt (lásd a VI.A.8. szakaszt) |
| --- | --- |

ELISA-teszt (lásd a VI.A.8. szakaszt)

| | Biológiai vizsgálat (lásd a VI.A.9. szakaszt) |
| --- | --- |

Biológiai vizsgálat (lásd a VI.A.9. szakaszt)

IV. SZAKASZ

1.   Az R. solanacearum vízben történő kimutatásának és azonosításának programja

Image

Image

2.   Az R. solanacearum vízben történő kimutatásának és azonosításának módszerei

Az alapelv

Az ebben a szakaszban leírt validált kimutatási módszer a kórokozó felszíni vizekből vett mintákban történő kimutatására alkalmazható, és ugyancsak alkalmazni lehet a burgonya-feldolgozásból vagy a szennyvízhálózatból származó szennyvízből vett minták vizsgálatára. Azt azonban fontos megjegyezni, hogy a kimutatás várt érzékenysége az anyagtól függően változni fog. Az izolálási vizsgálat érzékenységét befolyásolják a kompetitív szaprofita baktériumok populációi, amelyek általában sokkal népesebbek a burgonya-feldolgozásból és a szennyvízhálózatból származó szennyvízben, mint a felszíni vizekben. Mivel az alábbi módszerrel szemben literenként mintegy 103 sejt kimutatása az elvárás a felszíni vizek esetében, a kimutatás érzékenysége valószínűleg jelentősen alacsonyabb lesz a burgonya-feldolgozásból vagy a szennyvízhálózatból származó szennyvíz esetében. Ezért a szennyvizek vizsgálatát ajánlott valamilyen tisztítási eljárás (pl. ülepítés vagy szűrés) után végezni, melynek során csökken a szaprofita baktérium populációk száma. A vizsgálati módszer érzékenységének korlátait figyelembe kell venni a kapott negatív eredmények megbízhatóságának megállapításánál. Mivel ezt a módszert sikerrel használják a felméréseknél a kórokozó jelenlétének vagy hiányának felszíni vizekben történő kimutatására, a korlátaival tisztában kell lennünk, amikor a burgonya-feldolgozásból vagy szennyvízhálózatból származó szennyvizeken végzett hasonló felméréseknél alkalmazzuk.

2.1.   Mintaelőkészítés

Megjegyzés:

| — | Az R. solanacearum felszíni vizekben történő kimutatása késő tavasszal, nyáron és ősszel a legmegbízhatóbb, amikor a vízhőmérséklet meghaladja a 15 °C-ot. |
| --- | --- |

—

Az R. solanacearum felszíni vizekben történő kimutatása késő tavasszal, nyáron és ősszel a legmegbízhatóbb, amikor a vízhőmérséklet meghaladja a 15 °C-ot.

| — | A fent említett időszak különböző időpontjaiban a kijelölt mintavételi helyeken végzett ismételt mintavétel növeli a kimutatás megbízhatóságát a klimatikus ingadozás hatásainak csökkentése révén. |
| --- | --- |

—

A fent említett időszak különböző időpontjaiban a kijelölt mintavételi helyeken végzett ismételt mintavétel növeli a kimutatás megbízhatóságát a klimatikus ingadozás hatásainak csökkentése révén.

| — | Vegyük figyelembe a heves esőzések és a vízfolyás földrajzi adottságainak hatását a nagyarányú hígulási hatás kiküszöbölése érdekében, melynek következtében rejtve maradhat a kórokozó jelenléte. |
| --- | --- |

—

Vegyük figyelembe a heves esőzések és a vízfolyás földrajzi adottságainak hatását a nagyarányú hígulási hatás kiküszöbölése érdekében, melynek következtében rejtve maradhat a kórokozó jelenléte.

| — | A gazdanövények közelében vegyünk mintát a felszíni vizekből, ha azok előfordulnak. |
| --- | --- |

—

A gazdanövények közelében vegyünk mintát a felszíni vizekből, ha azok előfordulnak.

2.1.1.   A kiválasztott mintavételi helyeken egyszer használatos, steril kémcsövekbe vagy üvegekbe gyűjtsük a vízmintákat, ha lehetséges, 30 cm-nél mélyebbről és a parttól számított 2 méteren belülről. A feldolgozóipari és a szennyvízhálózati szennyvizek esetében a szennyvízkibocsátás helyén gyűjtsük a mintákat. Az ajánlott mintaméret 500 ml mintavételi helyenként. Ha a kisebb mintákat részesítjük előnyben, akkor ajánlatos mintavételi helyenként legalább 3 alkalommal mintát venni, és az egyes minták 2 legalább 30 ml-es megismételt részmintából álljanak. Az intenzív felméréseknél legalább 3 mintavételi helyet jelöljünk ki 3 kilométerenként a vízfolyás mentén, és gondoskodjunk arról, hogy a vízfolyásba ömlő mellékfolyókban is történjen mintavételezés.

2.1.2.   A mintákat hűvösben és sötétben (4–10 °C) szállítsuk, és 24 órán belül vizsgáljuk meg

2.1.3.   Ha szükséges, a baktériumfrakciót koncentrálhatjuk az alábbi módszerek egyikével:

| a) | Centrifugáljunk 30–50 ml részmintát 10 000 g-vel 10 percig (vagy 7 000 g-vel 15 percig) lehetőleg 4–10 °C között, távolítsuk el a felülúszó folyadékot, szuszpendáljuk újra a pelletet 1 ml pellet-pufferben (4. függelék). |
| --- | --- |

a)

Centrifugáljunk 30–50 ml részmintát 10 000 g-vel 10 percig (vagy 7 000 g-vel 15 percig) lehetőleg 4–10 °C között, távolítsuk el a felülúszó folyadékot, szuszpendáljuk újra a pelletet 1 ml pellet-pufferben (4. függelék).

| b) | Membránszűrés (minimális pórusméret 0,45 μm), majd a szűrő kimosása 5–10 ml pelletpufferben, és a mosástermékek megtartása. Ez a módszer alkalmazható kevés szaprofitát tartalmazó nagy mennyiségű víznél. |
| --- | --- |

b)

Membránszűrés (minimális pórusméret 0,45 μm), majd a szűrő kimosása 5–10 ml pelletpufferben, és a mosástermékek megtartása. Ez a módszer alkalmazható kevés szaprofitát tartalmazó nagy mennyiségű víznél.

A koncentrálás rendszerint nem ajánlott a burgonya-feldolgozásból vagy a szennyvízhálózatból származó szennyvízminták esetében, mivel a kompetitív szaprofita baktériumok megnövekedett populációi meg fogják gátolni a R. solanacearum kimutatását.

2.2.   Vizsgálat

Lásd a folyamatábrát, valamint a vizsgálatok leírását a vonatkozó függelékekben.

V. SZAKASZ

1.   Az R. solanacearum talajban történő kimutatásának és azonosításának programja

Image

Image

2.   Az R. solanacearum talajban történő kimutatásának és azonosításának módszerei

Az alapelvek

Az ebben a szakaszban leírt validált kimutatási módszer a kórokozó talajmintákban történő kimutatásánál alkalmazható, de ugyancsak alkalmazni lehet a szilárd burgonya-feldolgozási hulladék vagy a szennyvíziszap vizsgálatára. Meg kell azonban jegyezni, hogy ezek a módszerek nem kellően érzékenyek ahhoz, hogy garantálják az alacsony egyedszámú és/vagy szabálytalan eloszlású R. solanacearum populációk kimutatását, amelyek előfordulhatnak ezen anyagok természetes úton fertőződött mintáiban.

A vizsgálati módszer érzékenységének korlátait figyelembe kell venni a kapott negatív eredmények megbízhatóságának megállapításánál, és akkor is, amikor a kórokozó jelenlétének vagy hiányának talajban vagy szennyvíziszapban történő kimutatására használják. A kórokozó jelenlétének a szántóföld talajában történő kimutatására a legmegbízhatóbb vizsgálati módszer az, hogy elültetünk egy fogékony gazdanövényt, és figyeljük rajta a fertőzés megjelenését, de még ezzel a módszerrel sem lehet kimutatni a kismértékű fertőzéseket.

2.1.   Mintaelőkészítés

2.1.1.   A szántóföld talajából történő mintavételnek a fonalférgek kimutatása céljából történő mintavételnél alkalmazott standard elvek szerint kell történnie. Gyűjtsünk mintánként 0,5–1 kg talajt 60 helyről 0,3 hektáronként 10–20 cm mélyről (vagy egy 7x7 méteres négyzethálóban). Ha feltételezzük a kórokozó előfordulását, akkor növeljük a gyűjtőhelyek számát 120-ra 0,3 hektáronként. Tartsuk a mintákat 12–15 °C-on a vizsgálat előtt. A burgonya-feldolgozásból és a szennyvízhálózatból származó szennyvíziszapokból történő mintavétel esetén összesen 1 kg-nyi mintát vegyünk a vizsgálandó szennyvíziszap teljes mennyiségét reprezentáló helyeken. Minden mintát jól keverjünk össze a vizsgálat megkezdése előtt.

2.1.2.   Oszlassuk szét a 10–25 g talajt vagy szennyvíziszapot tartalmazó részmintákat rotációs rázógépen (250 fordulat/perc) 60–150 ml kivonópufferben (4. függelék) 2 órán át. Ha szükséges, 0,02 % steril Tween-20 és 10–20 g steril kavics hozzáadásával elősegíthetjük a szétoszlatást.

2.1.3.   Tartsuk a szuszpenziót 4 °C-on a vizsgálat során.

2.2.   Vizsgálat

Lásd a folyamatábrát, valamint a vizsgálatok leírását a vonatkozó függelékekben.

VI. SZAKASZ

OPTIMALIZÁLT PROTOKOLLOK AZ R. SOLANACEARUM KIMUTATÁSÁRA ÉS AZONOSÍTÁSÁRA

A.   DIAGNOSZTIKAI ÉS KIMUTATÁSI VIZSGÁLATOK

1.   Áramlásvizsgálat a szárban

A R. solanacearum hervadó burgonya-, paradicsom- vagy egyéb gazdanövények szárában való jelenlétét a következő egyszerű valószínűsítő vizsgálattal határozhatjuk meg: vágjuk el a szárat közvetlenül a talajszint felett. Állítsuk a metszéslapot egy tiszta vízzel teli kémcsőbe. Néhány perc múlva megfigyelhető a baktériumnyálka-fonalak jellegzetes spontán kiáramlása az átvágott edénynyaláb kötegekből.

2.   Poli-β-hidroxibutirát szemcsék kimutatása

| 1. | Készítsünk kenetet a fertőzött szövetből vagy a YPGA vagy SPA táptalajon (2. függelék) nyert 48 órás tenyészetből származó baktériumnyálkából egy tárgylemezen. |
| --- | --- |

1.

Készítsünk kenetet a fertőzött szövetből vagy a YPGA vagy SPA táptalajon (2. függelék) nyert 48 órás tenyészetből származó baktériumnyálkából egy tárgylemezen.

| 2. | Készítsünk pozitív kontrollkeneteket az R. solanacearum valamely 2. biovariánsba tartozó törzséből, és – ha ezt hasznosnak véljük – egy negatív kontrollkenetet egy közismert PHB-negatív törzsből. |
| --- | --- |

2.

Készítsünk pozitív kontrollkeneteket az R. solanacearum valamely 2. biovariánsba tartozó törzséből, és – ha ezt hasznosnak véljük – egy negatív kontrollkenetet egy közismert PHB-negatív törzsből.

| 3. | Hagyjuk levegőn megszáradni, majd a tárgylemezek alsó felületét gyorsan vigyük át láng felett, hogy a kenet rögzüljön. |
| --- | --- |

3.

Hagyjuk levegőn megszáradni, majd a tárgylemezek alsó felületét gyorsan vigyük át láng felett, hogy a kenet rögzüljön.

| 4. | Festékkészítés níluskékkel vagy szudánfeketével, és mikroszkópos megfigyelés az alábbiakban leírtak szerint: |
| --- | --- |

4.

Festékkészítés níluskékkel vagy szudánfeketével, és mikroszkópos megfigyelés az alábbiakban leírtak szerint:

A níluskék vizsgálat:

| a) | Öntsünk minden tárgylemezre níluskék »A« 1 %-os vizes oldatot, és 10 percig inkubáljuk 55 °C-on. |
| --- | --- |

a)

Öntsünk minden tárgylemezre níluskék »A« 1 %-os vizes oldatot, és 10 percig inkubáljuk 55 °C-on.

| b) | Öntsük le a festékoldatot. Mossuk le gyengén folyó csapvízzel. Távolítsuk el a felesleges vizet itatóspapírral. |
| --- | --- |

b)

Öntsük le a festékoldatot. Mossuk le gyengén folyó csapvízzel. Távolítsuk el a felesleges vizet itatóspapírral.

| c) | Öntsük le kenetet ecetsav 8 %-os vizes oldatával, és inkubáljuk egy percig szobahőmérsékleten. |
| --- | --- |

c)

Öntsük le kenetet ecetsav 8 %-os vizes oldatával, és inkubáljuk egy percig szobahőmérsékleten.

| d) | Gyorsan öblítsük le gyengén folyó csapvízzel. Távolítsuk el a felesleges vizet itatóspapírral. |
| --- | --- |

d)

Gyorsan öblítsük le gyengén folyó csapvízzel. Távolítsuk el a felesleges vizet itatóspapírral.

| e) | Nedvesítsük meg újra egy csepp vízzel, és tegyünk rá fedőlemezt. |
| --- | --- |

e)

Nedvesítsük meg újra egy csepp vízzel, és tegyünk rá fedőlemezt.

| f) | Vizsgáljuk meg a megfestett kenetet epifluoreszcens mikroszkóppal 450 nm hullámhosszon, olajimmerzió mellett, 600–1 000-szeres nagyításnál, olaj- vagy vízimmerziós tárgylencsével. |
| --- | --- |

f)

Vizsgáljuk meg a megfestett kenetet epifluoreszcens mikroszkóppal 450 nm hullámhosszon, olajimmerzió mellett, 600–1 000-szeres nagyításnál, olaj- vagy vízimmerziós tárgylencsével.

| g) | Figyeljük meg a PHB-szemcsék élénk narancsszínű fluoreszkálását. Tanulmányozzuk átbocsátott normál fénynél is, hogy megbizonyosodjunk arról, hogy a szemcsék intracellulárisak, és a sejtmorfológia az R. solanacearum-ra jellemző. |
| --- | --- |

g)

Figyeljük meg a PHB-szemcsék élénk narancsszínű fluoreszkálását. Tanulmányozzuk átbocsátott normál fénynél is, hogy megbizonyosodjunk arról, hogy a szemcsék intracellulárisak, és a sejtmorfológia az R. solanacearum-ra jellemző.

A szudánfekete vizsgálat:

| a) | Öntsünk minden tárgylemezre 0,3 %-os szudánfekete »B« 70 %-os etil-alkoholos oldatát, és inkubáljuk 10 percig szobahőmérsékleten. |
| --- | --- |

a)

Öntsünk minden tárgylemezre 0,3 %-os szudánfekete »B« 70 %-os etil-alkoholos oldatát, és inkubáljuk 10 percig szobahőmérsékleten.

| b) | Öntsük le a festékoldatot, és öblítsük le kissé csapvízzel, majd a felesleges vizet itatóspapírral távolítsuk el. |
| --- | --- |

b)

Öntsük le a festékoldatot, és öblítsük le kissé csapvízzel, majd a felesleges vizet itatóspapírral távolítsuk el.

| c) | Merítsük a tárgylemezeket rövid időre xilolba, és itassuk szárazra itatóspapírral. Vigyázat: a xilol veszélyes anyag, tegyük meg a szükséges óvintézkedéseket, és dolgozzunk vegyifülkében! |
| --- | --- |

c)

Merítsük a tárgylemezeket rövid időre xilolba, és itassuk szárazra itatóspapírral. Vigyázat: a xilol veszélyes anyag, tegyük meg a szükséges óvintézkedéseket, és dolgozzunk vegyifülkében!

| d) | Öntsünk a tárgylemezekre 0,5 %-os (m/v) vizes szafranin oldatot, és hagyjuk 10 másodpercig szobahőmérsékleten. Vigyázat: a szafranin veszélyes anyag, tegyük meg a szükséges óvintézkedéseket, és dolgozzunk vegyifülkében! |
| --- | --- |

d)

Öntsünk a tárgylemezekre 0,5 %-os (m/v) vizes szafranin oldatot, és hagyjuk 10 másodpercig szobahőmérsékleten. Vigyázat: a szafranin veszélyes anyag, tegyük meg a szükséges óvintézkedéseket, és dolgozzunk vegyifülkében!

| e) | Öblítsük le gyengén folyó csapvízzel, itassuk szárazra szűrőpapíron, és tegyünk rá fedőlemezt. |
| --- | --- |

e)

Öblítsük le gyengén folyó csapvízzel, itassuk szárazra szűrőpapíron, és tegyünk rá fedőlemezt.

| f) | Tanulmányozzuk a megfestett keneteket átbocsátott fénnyel működő fénymikroszkóppal, olajimmerzió mellett, 1 000-szeres nagyításnál, olajimmerziós tárgylencsével. |
| --- | --- |

f)

Tanulmányozzuk a megfestett keneteket átbocsátott fénnyel működő fénymikroszkóppal, olajimmerzió mellett, 1 000-szeres nagyításnál, olajimmerziós tárgylencsével.

| g) | Figyeljük meg, hogy a PHB-szemcsék az R. solanacearum sejtekben kékesfeketére színeződnek, a sejtfal pedig rózsaszínűre festődik. |
| --- | --- |

g)

Figyeljük meg, hogy a PHB-szemcsék az R. solanacearum sejtekben kékesfeketére színeződnek, a sejtfal pedig rózsaszínűre festődik.

3.   Szerológiai agglutinációs vizsgálat

Az R. solanacearum sejtek agglutinációját baktériumnyálkában vagy tüneteket mutató szövetek kivonataiban legjobban validált ellenanyagok (lásd a 3. függeléket) felhasználásával figyelhetjük meg, melyek megfelelő színes markerrel vannak megjelölve, mint például vörös Staphylococcus aureus sejtekkel vagy színes latex szemcsékkel. A kereskedelmi forgalomban kapható készlet (lásd a 3. függeléket) használata esetén, kövessük a gyártó útmutatásait. Egyébként végezzük el a következő eljárást:

| a) | Keverjük össze a megjelölt ellenanyag szuszpenziójának cseppjeit a baktériumnyálkával (mindegyik hozzávetőlegesen 5 μl) több mintahelyes vizsgálati lemezek ablakaiban. |
| --- | --- |

a)

Keverjük össze a megjelölt ellenanyag szuszpenziójának cseppjeit a baktériumnyálkával (mindegyik hozzávetőlegesen 5 μl) több mintahelyes vizsgálati lemezek ablakaiban.

| b) | Készítsünk pozitív és negatív kontrollokat az R. solanacearum 2. biovariánsába tartozó törzs és egy heterológ törzs szuszpenzióinak a felhasználásával. |
| --- | --- |

b)

Készítsünk pozitív és negatív kontrollokat az R. solanacearum 2. biovariánsába tartozó törzs és egy heterológ törzs szuszpenzióinak a felhasználásával.

| c) | Figyeljük meg az agglutinációt a pozitív mintákban 15 másodpercig tartó enyhe keverés után. |
| --- | --- |

c)

Figyeljük meg az agglutinációt a pozitív mintákban 15 másodpercig tartó enyhe keverés után.

4.   Szelektív izolálás

4.1.   Szelektív lemeztenyésztés

Megjegyzés: Mielőtt először használjuk ezt a módszert, végezzünk előzetes vizsgálatokat, hogy biztosítsuk a korábbi vizsgálatokban negatívnak bizonyult minták kivonataihoz adott 103–104/ml R. solanacearum telepalkotó egység kimutatásának reprodukálhatóságát.

Használjunk megfelelően validált szelektív táptalajt, mint például a SMSA-t (Elphinstone et al. által módosított, 1996; lásd a 2. függeléket).

Ügyelni kell az R. solanacearum megkülönböztetésére a táptalajon telepeket létrehozni képes egyéb baktériumoktól. Továbbá az R. solanacearum telepei mutathatnak atipikus morfológiát, ha a táptalaj lemezek túlzsúfoltak, vagy antagonisztikus baktériumok is jelen vannak. Amennyiben a verseny vagy az antagonizmus hatásai gyaníthatók, a mintát újra kell vizsgálni egy másik vizsgálati eljárással.

A legmagasabb kimutatási érzékenység ezzel a módszerrel akkor várható, ha frissen készített mintakivonatokat használunk. A módszer azonban alkalmazható olyan mintáknál is, amelyeket glicerinben tároltak –68és–86 °C között.

Pozitív kontroll céljára készítsünk tízes léptékű hígításokat egy virulens, 2. biovariánsba tartozó R. solanacearum törzs (pl. NCPPB 4156 = PD 2762 = CFBP 3857) 106 cfu/ml szuszpenziójából. A fertőzés bármely lehetőségének kiküszöbölése érdekében, a pozitív kontrollokat a vizsgálandó mintáktól teljesen elkülönítve készítsük el.

A szelektív táptalaj minden egyes újonnan készített tétele esetében meg kell vizsgálni, hogy az megfelel-e a kórokozó szaporodásához, mielőtt a rutin minták vizsgálatánál felhasználásra kerülne.

A kontrollanyagot a mintával/mintákkal azonos módon vizsgáljuk.

4.1.1.   Használjunk megfelelő hígításos lemeztenyésztési technikát annak biztosítása érdekében, hogy a háttérben lévő szaprofita telepalkotó populációk kihígítódjanak. Lemezenként szélesszünk 50–100 μl-t a mintakivonatból és az egyes hígításokból.

4.1.2.   Inkubáljuk a lemezeket 28 °C-on. Olvassuk le a lemezeket 48 óra elteltével, majd azt követően naponta 6 napon át. A jellemző R. solanacearum telepek SMSA-táptalajon tejfehérek, laposak, szabálytalanok és elfolyósodottak, és 3 napos inkubáció után a közepükön a rózsaszíntől a vérvörösig terjedő elszíneződés alakul ki, melynek belsejében csíkok és spirálok mutatkoznak. (Lásd a honlapot: http://forum.europa.eu.int/Public/irc/sanco/Home/main).

Megjegyzés: Néha kifejlődnek ezen a táptalajon az R. solanacearum atipikus telepei. Ezek kicsik, kerekek, színük teljesen vörös és nincsenek elfolyósodva, vagy csak részben elfolyósodottak, és ezért nehéz megkülönböztetni azokat a szaprofita telepalkotó baktériumoktól.

4.1.3.   Tisztítsuk a vélelmezett R. solanacearum telepeket szélesztés vagy hígításos lemeztenyésztés után általános táptalajon, hogy izolált telepeket kapjunk (lásd a 2. függeléket).

4.1.4.   Tároljuk a tenyészeteket rövid távon steril vízben (pH 6-8, klórmentes) szobahőmérsékleten és sötétben, vagy hosszú távon megfelelő mélyhűtéstől védő közegben –68 és –86 °C között vagy liofilizálva.

4.1.5.   Azonosítsuk a vélelmezett tenyészeteket (lásd a VI.B. szakaszt), és végezzük el a patogenitás vizsgálatot (lásd a VI.C. szakaszt).

A szelektív lemeztenyésztési vizsgálat eredményeinek kiértékelése

A szelektív lemeztenyésztési vizsgálat negatív, ha baktériumtelepek nem figyelhetők meg 6 nap után, vagy ha az R. solanacearum-ra jellemző vélelmezett telepek nem kerülnek izolálásra, feltéve, hogy a más baktériumok általi verseny vagy antagonizmus okozta gátlás gyanúja nem merül fel, és hogy, jellemző R. solanacearum telepek kerülnek izolálásra a pozitív kontrollokban.

A szelektív lemeztenyésztési vizsgálat pozitív, ha vélelmezett R. solanacearum telepek kerülnek izolálásra.

4.2.   Dúsítási eljárás

Használjunk validált dúsítási táptalajt, mint például módosított Wilbrink-táplevest (lásd a 2. függeléket).

Az eljárás az R. solanacearum populációk szelektív növesztésére használható a mintakivonatokban, valamint a kimutatás érzékenységének növelésére. Az eljárás a PCR-reakció gátlóit is hatékonyan hígítja (1:100). Meg kell jegyezni azonban, hogy az R. solanacearum dúsítása sikertelen lehet a szaprofita szervezetek által okozott verseny vagy antagonizmus következtében, melyek dúsulása gyakran párhuzamosan bekövetkezik. Emiatt az R. solanacearum izolálása a dúsított tápleves tenyészetekből nehézkes lehet. Továbbá, mivel a szerológiailag rokon szaprofiták populációi növekedhetnek, a specifikus monoklonális ellenanyagok használata ajánlott a poliklonális ellenanyagokkal szemben, amennyiben ELISA-teszt alkalmazására kerül sor.

4.2.1.   Dúsítási PCR céljára vigyünk át 100 μl mintakivonatot 10 ml dúsítási táplevesbe (2. függelék), melyből korábban aliquot részeket mértünk DNS-mentes kémcsövekbe vagy lombikokba. Dúsítási ELISA céljára nagyobb arányban tartalmazhat mintakivonatot a tápleves (pl. 100 μl mintakivonat 1,0 ml dúsítási táplevesben).

4.2.2.   Inkubáljuk 72 órán át 27 és 30 °C között rázótenyészetben vagy statikus tenyészetben, a kupakokat lazán illesztve a levegőzés biztosítása érdekében.

4.2.3.   Jól keverjük össze mielőtt az ELISA- vagy a PCR-vizsgálatoknál felhasználjuk.

4.2.4.   A dúsított táplevest ugyanúgy kezeljük, mint a mintá(ka)t a fenti vizsgálatokban.

Megjegyzés: Ha az R. solanacearum dúsulásának a gátlása várható – bizonyos kompetitív szaprofita baktériumok népes populációinak következtében – akkor a mintakivonatok bármilyen centrifugálás vagy egyéb koncentrálás előtti dúsítása jobb eredményeket adhat.

5.   IF-teszt

Az alapelv

Az IF-teszt elsőszámú szűrővizsgálatként történő használata ajánlott, mivel bizonyított erőteljessége a szükséges küszöbértékek elérésében.

Amennyiben az IF-tesztet használjuk elsőszámú szűrővizsgálatként, és az IF eredménye pozitív, második szűrővizsgálatként el kell végezni az izolálási, a PCR- vagy a FISH-vizsgálatot. Amennyiben az IF-tesztet második szűrővizsgálatként használjuk, és az IF eredménye pozitív, további vizsgálatra van szükség a folyamatábrának megfelelően az elemzés befejezéséhez.

Megjegyzés: Az R. solanacearum validált forrásból származó ellenanyagait használjuk (lásd a honlapot: http://forum.europa.eu.int/Public/irc/sanco/Home/main). Ajánlott a titert minden egyes új ellenanyag tételre meghatározni. A titer úgy van definiálva, hogy az a legmagasabb hígítás, melyen optimális reakció megy végbe az R. solanacearum homológ törzsének 105–106 sejt/ml-es szuszpenziója vizsgálatánál a megfelelő fluoreszcein-izotiocianát (FITC) konjugátumnak a gyártó ajánlásai szerint történő felhasználása esetén. A validált poliklonális antiszérumok mindegyike legalább 1:2 000-es IF-titerű volt. A vizsgálat során az ellenanyagokat a titerhez közeli vagy az azzal megegyező munkahígítás(ok)ban kell használni.

A vizsgálatot frissen készített mintakivonatokon kell elvégezni. Szükség esetén sikeresen elvégezhető –68 és –86 °C között glicerin alatt tárolt kivonatokon. A glicerin 1 ml pellet-puffer hozzáadásával (4. függelék) eltávolítható a mintáról, újracentrifugálás 15 percen át 7 000 g-vel, és újraszuszpendálás azonos térfogatú pellet-pufferben. Ez gyakran nem szükséges, különösen, ha a mintalemezeken a mintákat láng segítségével rögzítjük.

Készítsünk külön pozitív kontroll-lemezeket a homológ törzsből vagy az R. solanacearum bármely más referenciatörzséből, burgonyakivonatban – a 3. B. függelékben leírtak szerint – és szabadon választhatóan pufferben szuszpendálva.

Természetes úton fertőződött (liofilizálással vagy –16 és –24 °C közötti fagyasztással fenntartott) szövetet kell használni – amennyiben lehetséges – hasonló kontrollként ugyanazon a lemezen.

Negatív kontrollként olyan mintakivonat aliquot térfogatait lehet használni, melynek vizsgálata az R. solanacearum-ra nézve negatív eredményt hozott.

Az ehhez a vizsgálathoz rendelkezésre álló standardizált pozitív és negatív kontrollanyagok felsorolása a 3. függelékben található.

Használjunk több mintahelyes tárgylemezeket lehetőleg 10, legalább 6 mm átmérőjű ablakkal.

A kontrollanyagot a mintával/mintákkal azonos módon vizsgáljuk.

5.1.   A tesztlemezeket a következő eljárások egyikével készítsük el:

| i. | Viszonylag kevés keményítő-üledéket tartalmazó pelletek esetén:
  Pipettázzunk egy kimért állandó térfogatot (15 μl megfelelő a 6 mm-es ablakátmérőhöz – nagyobb ablakokhoz használjunk arányosan nagyobb térfogatot) az újraszuszpendált burgonyapellet 1/100 hígításából az első ablakra. Ezután pipettázzunk hasonló térfogatot a hígítatlan pelletből (1/1) a sor fennmaradó ablakaira. A második sor használható ismétlésként vagy egy második mintaként, amint azt az 1. ábra mutatja. |
| --- | --- |

i.

Viszonylag kevés keményítő-üledéket tartalmazó pelletek esetén:

Pipettázzunk egy kimért állandó térfogatot (15 μl megfelelő a 6 mm-es ablakátmérőhöz – nagyobb ablakokhoz használjunk arányosan nagyobb térfogatot) az újraszuszpendált burgonyapellet 1/100 hígításából az első ablakra. Ezután pipettázzunk hasonló térfogatot a hígítatlan pelletből (1/1) a sor fennmaradó ablakaira. A második sor használható ismétlésként vagy egy második mintaként, amint azt az 1. ábra mutatja.

| ii. | Egyéb pelletek esetén:
  Készítsünk tízes hígítási sorozatot (1/10, 1/100) az újraszuszpendált pelletből pelletpufferben. Pipettázzunk egy kimért állandó térfogatot (15 μl megfelelő a 6 mm-es ablakátmérőhöz – nagyobb ablakokhoz használjunk arányosan nagyobb térfogatot) az újraszuszpendált pelletből és mindegyik hígításból az ablakok egy sorára. A második sor használható ismétlésként vagy egy második mintaként, amint azt a 2. ábra mutatja. |
| --- | --- |

ii.

Egyéb pelletek esetén:

Készítsünk tízes hígítási sorozatot (1/10, 1/100) az újraszuszpendált pelletből pelletpufferben. Pipettázzunk egy kimért állandó térfogatot (15 μl megfelelő a 6 mm-es ablakátmérőhöz – nagyobb ablakokhoz használjunk arányosan nagyobb térfogatot) az újraszuszpendált pelletből és mindegyik hígításból az ablakok egy sorára. A második sor használható ismétlésként vagy egy második mintaként, amint azt a 2. ábra mutatja.

5.2.   Szárítsuk a cseppeket szobahőmérsékleten vagy 40–45 °C-os hőmérsékletig történő melegítéssel. Rögzítsük a baktériumsejteket a lemezhez hevítéssel (15 percig 60 °C-on), lánggal vagy 95 %-os etil-alkohollal, vagy az ellenanyagok szállítójának specifikus útmutatása szerint.

Szükség esetén a rögzített lemezeket ezután egy kiszárított dobozban fagyasztva lehet tárolni a szükséges kis ideig (legfeljebb 3 hónapig) a további vizsgálatok elvégzését megelőzően.

5.3.   IF-eljárás

| i. | Az 5.1. i. pontban leírt tesztlemez-készítési eljárás szerint:
  Készítsünk egy sorozatot a kétszeres hígításokból. Az első mintahely tartalmazza a titer 1/2-ét (T/2), a többi a titer 1/4-ét (T/4), a titer 1/2-ét (T/2), a titert (T) és a titer kétszeresét (2T). |
| --- | --- |

i.

Az 5.1. i. pontban leírt tesztlemez-készítési eljárás szerint:

Készítsünk egy sorozatot a kétszeres hígításokból. Az első mintahely tartalmazza a titer 1/2-ét (T/2), a többi a titer 1/4-ét (T/4), a titer 1/2-ét (T/2), a titert (T) és a titer kétszeresét (2T).

| ii. | Az 5.1. ii. pontban leírt tesztlemez-készítési eljárás szerint:
  Készítsük el az ellenanyag munkahígítását (WD) IF-pufferben. A munkahígítás befolyásolja a specifikusságot. |
| --- | --- |

ii.

Az 5.1. ii. pontban leírt tesztlemez-készítési eljárás szerint:

Készítsük el az ellenanyag munkahígítását (WD) IF-pufferben. A munkahígítás befolyásolja a specifikusságot.

1. ábra   A tesztlemez elkészítése az 5.1. i. és az 5.3. i. pont szerint

| | Az újraszuszpendált pellet hígításai |
| --- | --- |
| 1/100 | 1/1 | 1/1 | 1/1 | 1/1 |  | Az újraszuszpendált pellet hígításai |
| (T = titer) | T/2 | T/4 | T/2 | T | 2T |  | Az antiszérum/ellenanyag kétszeres hígításai |
| 1. minta | | | | | | |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Az 1. minta ismétlése vagy 2. minta | | | | | |
| 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |

Az újraszuszpendált pellet hígításai

1/100

1/1

1/1

1/1

1/1



Az újraszuszpendált pellet hígításai

(T = titer)

T/2

T/4

T/2

T

2T



Az antiszérum/ellenanyag kétszeres hígításai

1. minta

Image

Image

Image

Image

Image

1

2

3

4

5

Az 1. minta ismétlése vagy 2. minta

Image

Image

Image

Image

Image

6

7

8

9

10

2. ábra   A tesztlemez elkészítése az 5.1. ii. és az 5.3. ii. pont szerint

| | Az antiszérum/ellenanyag munkahígítása |
| --- | --- |
| 1/1 | 1/10 | 1/100 | üres | üres |  | Az újra-szuszpendált pellet tízes hígítása |
| 1. minta | | | | | | | |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Az 1. minta ismétlése vagy 2. minta | | | | | |
| 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |

Az antiszérum/ellenanyag munkahígítása

1/1

1/10

1/100

üres

üres



Az újra-szuszpendált pellet tízes hígítása

1. minta

Image

Image

Image

Image

Image

1

2

3

4

5

Az 1. minta ismétlése vagy 2. minta

Image

Image

Image

Image

Image

6

7

8

9

10

5.3.1.   Rendezzük el a tesztlemezeket nedves itatóspapíron. Borítsuk a tesztablakokat teljesen az ellenanyag hígításával (hígításaival). Az ablakokra felvitt ellenanyag térfogatának legalább akkorának kell lennie, mint az alkalmazott kivonat térfogata.

A következő eljárást abban az esetben kell elvégezni, ha az ellenanyagok szállítója nem szolgáltatott specifikus útmutatásokat:

5.3.2.   Lefedve inkubáljuk a tesztlemezeket nedves papíron 30 percig szobahőmérsékleten (18–25 °C).

5.3.3.   Rázzuk le a cseppeket a tesztlemezekről, és gondosan öblítsük le azokat IF-pufferrel. Alámerítve mossuk 5 percig IF-puffer-Tween-ben (4. függelék), és ezt követően IF-pufferben. Kerüljük el az aeroszolok vagy cseppek átvitelét, ami keresztbefertőződéshez vezethet. Gondosan távolítsuk el a felesleges nedvességet gyengéd felitatással.

5.3.4.   Rendezzük el a tesztlemezeket nedves itatóspapíron. Borítsuk a tesztablakokat a FITC konjugátumnak a titer meghatározásához használt hígításával. Az ablakokra felvitt konjugátum térfogatának meg kell egyeznie az alkalmazott ellenanyag térfogatával.

5.3.5.   Lefedve inkubáljuk a tesztlemezeket nedves papíron 30 percig szobahőmérsékleten (18–25 °C).

5.3.6.   Rázzuk le a konjugátumcseppeket a tesztlemezről. Öblítsük és mossuk el a korábbiak szerint (5.3.3.).

Gondosan távolítsuk el a felesleges vizet.

5.3.7.   Pipettázzunk 5–10 μl 0,1 M foszfátpufferes glicerint (3. függelék) vagy valamilyen kereskedelmi forgalomban kapható »montírozót« minden egyes ablakra, és helyezzünk fel fedőlemezt.

5.4.   Az IF-teszt leolvasása:

5.4.1.   Tanulmányozzuk a tesztlemezeket epifluoreszcens mikroszkóppal az FITC gerjesztésére alkalmas szűrőkkel, víz- vagy olajimmerzió mellett, 500–1 000-szeres nagyításban. Alaposan vegyük szemügyre az ablakokat két egymásra merőleges átmérőjük és a kerületük mentén. Azon minták esetében, amelyekben egyáltalán nem vagy csak kis számban mutatkoznak sejtek, legalább 40 mikroszkóp látómezőt vizsgáljunk meg.

Először a pozitív kontroll-lemezt ellenőrizzük. A sejteknek fényesen kell fluoreszkálniuk, és teljes mértékű festődést kell mutatniuk a meghatározott ellenanyag titeren vagy a munkahígításon. Az IF-próbát (VI.A.5. szakasz) meg kell ismételni, ha a festődés rendellenes.

5.4.2.   Figyeljük meg az R. solanacearum jellegzetes morfológiájával rendelkező, fényesen fluoreszkáló sejteket a tesztlemezek tesztablakaiban (lásd a honlapot: http://forum.europa.eu.int/Public/irc/sanco/Home/main). A fluoreszcencia intenzitásának meg kell egyeznie a pozitív kontroll-törzs által ugyanazon ellenanyag-hígításnál adottal. A nem teljesen festődött vagy gyengén fluoreszkáló sejteket figyelmen kívül kell hagyni.

Ha bármilyen fertőzés gyanúja felmerül, a vizsgálatot meg kell ismételni. Ilyen eset lehet, amikor egy tételben minden tesztlemez pozitív sejteket mutat a puffer fertőződésének következtében, vagy amikor pozitív sejtekre bukkanunk (a tesztablakokon kívül) a tesztlemez bevonatán.

5.4.3.   Sok olyan probléma létezik, amely az immunfluoreszcenciás vizsgálat specifikusságából adódik. Az atipikus morfológiájú fluoreszkáló sejtek háttérpopulációi és a keresztbe reagáló szaprofita baktériumok, melyek mérete és morfológiája hasonló az R. solanacearum-éhoz, valószínűleg előfordulnak a burgonyagumó köldökrészéből vett darabokból és a szár darabjaiból készített pelletben.

5.4.4.   Csak a jellemző méretű és morfológiájú, az ellenanyagok titerén vagy munkahígításán fluoreszkáló sejteket vegyük figyelembe, ahogy az 5.3. pontnál.

5.4.5.   Az IF eredményének kiértékelése:

| i. | Ha találunk jellegzetes morfológiájú, fényesen fluoreszkáló sejteket, akkor határozzuk meg a mikroszkóp látómezejébe eső jellemző sejtek számának középértékét, és számítsuk ki az újraszuszpendált pellet 1 ml-ében lévő jellemző sejtek számát (5. függelék).
  Az IF-teszt eredménye pozitív azon minták esetében, amelyek 1 ml újraszuszpendált pelletben legalább 5x103 jellemző sejtet tartalmaznak. Az ilyen minta potenciálisan fertőzöttnek minősül, és további vizsgálatok elvégzése szükséges. |
| --- | --- |

i.

Ha találunk jellegzetes morfológiájú, fényesen fluoreszkáló sejteket, akkor határozzuk meg a mikroszkóp látómezejébe eső jellemző sejtek számának középértékét, és számítsuk ki az újraszuszpendált pellet 1 ml-ében lévő jellemző sejtek számát (5. függelék).

Az IF-teszt eredménye pozitív azon minták esetében, amelyek 1 ml újraszuszpendált pelletben legalább 5x103 jellemző sejtet tartalmaznak. Az ilyen minta potenciálisan fertőzöttnek minősül, és további vizsgálatok elvégzése szükséges.

| ii. | Az IF-teszt eredménye negatív azon minták esetében, amelyek 1 ml újraszuszpendált pelletben kevesebb, mint 5x103 sejtet tartalmaznak, és az ilyen minta negatívnak minősül. További vizsgálatok elvégzése nem szükséges. |
| --- | --- |

ii.

Az IF-teszt eredménye negatív azon minták esetében, amelyek 1 ml újraszuszpendált pelletben kevesebb, mint 5x103 sejtet tartalmaznak, és az ilyen minta negatívnak minősül. További vizsgálatok elvégzése nem szükséges.

6.   PCR-teszt

Az alapelvek

Amennyiben a PCR-tesztet elsőszámú szűrővizsgálatként használjuk, és pozitívnak bizonyul, akkor el kell végezni az izolálási vizsgálatot vagy az IF-et második, kötelező szűrővizsgálatként. Amennyiben PCR-t második szűrővizsgálatként használunk, és pozitívnak bizonyul, további vizsgálatra van szükség a folyamatábrának megfelelően a diagnosztizálás befejezéséhez.

E módszer elsőszámú szűrővizsgálatként történő teljes körű felhasználása csak akkor ajánlott, ha a szükséges specifikus szakmai ismeretek elsajátításra kerültek.

Megjegyzés: Az e módszerrel végzett előzetes vizsgálatnak lehetővé kell lennie a korábbi vizsgálatok szerint negatív mintakivonatokhoz adott 103–104/ml R. solanacearum sejt reprodukálható kimutatását. Optimalizálási kísérletekre lehet szükség a maximális érzékenység és specifikusság eléréséhez minden laboratóriumban.

Használjunk validált PCR-reagenseket és protokollokat (lásd a 6. függeléket). Lehetőleg belső ellenőrzésű módszert válasszunk.

Tegyük meg a megfelelő óvintézkedéseket annak érdekében, hogy elkerüljük a minta megfertőződését a cél DNS-sel. A PCR-próbát gyakorlott technikusoknak kell végezniük erre szolgáló molekuláris biológiai laboratóriumokban, hogy minimalizáljuk a cél DNS-sel való fertőződés veszélyét.

A negatív kontrollokat (DNS kivonási és PCR eljárásokra) mindig úgy kell kezelni, mint végső mintákat az eljárás során, hogy nyilvánvaló legyen, vajon történt-e DNS-átvitel.

A következő negatív kontrollokat kell alkalmazni a PCR-próbánál:

| — | Mintakivonat, amelyet előzőleg megvizsgáltak és az R. solanacearum-ra negatívnak bizonyult, |
| --- | --- |

—

Mintakivonat, amelyet előzőleg megvizsgáltak és az R. solanacearum-ra negatívnak bizonyult,

| — | Puffer kontrollok, amelyeket a baktérium és a DNS-mintából történő kivonására használnak, |
| --- | --- |

—

Puffer kontrollok, amelyeket a baktérium és a DNS-mintából történő kivonására használnak,

| — | PCR-reakcióelegy. |
| --- | --- |

—

PCR-reakcióelegy.

A következő pozitív kontrollokat kell alkalmazni:

| — | Aliquot térfogatok az újraszuszpendált pelletből, melyhez R. solanacearum került hozzáadásra (elkészítését lásd a 3.B. függelékben). |
| --- | --- |

—

Aliquot térfogatok az újraszuszpendált pelletből, melyhez R. solanacearum került hozzáadásra (elkészítését lásd a 3.B. függelékben).

| — | Egy virulens izolátumból származó 106/ml R. solanacearum sejt szuszpenziója vízben (pl. NCPPB 4156 = PD 2762 = CFBP 3857; lásd a 3.B. függeléket). |
| --- | --- |

—

Egy virulens izolátumból származó 106/ml R. solanacearum sejt szuszpenziója vízben (pl. NCPPB 4156 = PD 2762 = CFBP 3857; lásd a 3.B. függeléket).

| — | Ha lehetséges, használjunk a pozitív kontroll mintákból származó DNS-t is a PCR elvégzése során. |
| --- | --- |

—

Ha lehetséges, használjunk a pozitív kontroll mintákból származó DNS-t is a PCR elvégzése során.

A lehetséges fertőzések elkerülése érdekében a pozitív kontrollokat a vizsgálandó mintáktól különálló környezetben készítsük el.

A mintakivonatok amennyire csak lehetséges legyenek mentesek a talajtól. Ezért ajánlatos lehet megmosott burgonyából készíteni a kivonatokat a PCR-protokollok alkalmazásakor.

Az ehhez a vizsgálathoz használható standardizált pozitív és negatív kontrollok felsorolása a 3. függelékben található.

6.1.   DNS-tisztítási módszerek

Használjuk a fentiekben leírt pozitív és negatív kontrollmintákat (lásd a 3. függeléket).

Vizsgáljuk a kontrollanyagot a mintával/mintákkal azonos módon.

Különféle módszerek állnak rendelkezésre a cél DNS megtisztítására a komplex minta szubsztrátumoktól, melyek eltávolítják a PCR és más enzimatikus reakciók inhibitorait, és koncentrálják a cél DNS-t a mintakivonatban. A következő módszert optimalizálták a 6. függelékben bemutatott validált PCR módszereknél történő felhasználásra.

a)   A Pastrik-féle módszer (2000)

| 1) | Pipettázzunk 220 μl lízis-puffert (100 mM NaCl, 10 mM tris-HCl [pH 8,0], 1 mM EDTA [pH 8,0]) egy 1,5 ml-es Eppendorf-csőbe. |
| --- | --- |

1)

Pipettázzunk 220 μl lízis-puffert (100 mM NaCl, 10 mM tris-HCl [pH 8,0], 1 mM EDTA [pH 8,0]) egy 1,5 ml-es Eppendorf-csőbe.

| 2) | Adjunk hozzá 100 μl mintakivonatot, és helyezzük egy hevítő blokkba vagy vízfürdőbe 95 °C-ra 10 percig. |
| --- | --- |

2)

Adjunk hozzá 100 μl mintakivonatot, és helyezzük egy hevítő blokkba vagy vízfürdőbe 95 °C-ra 10 percig.

| 3) | Tegyük a csövet jégre 5 percre. |
| --- | --- |

3)

Tegyük a csövet jégre 5 percre.

| 4) | Adjunk hozzá 80 μl lizozim törzsoldatot (50 mg/ml lizozim 10 mM-os tris-HCl-ben, pH 8,0), és inkubáljuk 37 °C-on 30 percig. |
| --- | --- |

4)

Adjunk hozzá 80 μl lizozim törzsoldatot (50 mg/ml lizozim 10 mM-os tris-HCl-ben, pH 8,0), és inkubáljuk 37 °C-on 30 percig.

| 5) | Adjunk hozzá 220 μl Easy DNA® A oldatot (Invitrogen), vortex-szel jól keverjük össze, és inkubáljuk 65 °C-on 30 percig. |
| --- | --- |

5)

Adjunk hozzá 220 μl Easy DNA® A oldatot (Invitrogen), vortex-szel jól keverjük össze, és inkubáljuk 65 °C-on 30 percig.

| 6) | Adjunk hozzá 100 μl Easy DNA® B oldatot (Invitrogen), erőteljesen vortex-szeljük, amíg a csapadék már szabadon mozog a csőben, és a minta egyenletesen viszkózus lesz. |
| --- | --- |

6)

Adjunk hozzá 100 μl Easy DNA® B oldatot (Invitrogen), erőteljesen vortex-szeljük, amíg a csapadék már szabadon mozog a csőben, és a minta egyenletesen viszkózus lesz.

| 7) | Adjunk hozzá 500 μl kloroformot, és vortex-szeljük, amíg a viszkozitás csökken, és az elegy homogénné válik. |
| --- | --- |

7)

Adjunk hozzá 500 μl kloroformot, és vortex-szeljük, amíg a viszkozitás csökken, és az elegy homogénné válik.

| 8) | Centrifugáljuk 15 000 g-vel 20 percig 4 °C-on, hogy a fázisok elkülönüljenek, és kialakuljon az interfázis. |
| --- | --- |

8)

Centrifugáljuk 15 000 g-vel 20 percig 4 °C-on, hogy a fázisok elkülönüljenek, és kialakuljon az interfázis.

| 9) | Vigyük át a felső fázist egy új Eppendorf-csőbe. |
| --- | --- |

9)

Vigyük át a felső fázist egy új Eppendorf-csőbe.

| 10) | Adjunk hozzá 1 ml 100 %-os etil-alkoholt (–20 °C) rövid ideig Vortex-szeljük, és inkubáljuk jégen 10 percig. |
| --- | --- |

10)

Adjunk hozzá 1 ml 100 %-os etil-alkoholt (–20 °C) rövid ideig Vortex-szeljük, és inkubáljuk jégen 10 percig.

| 11) | Centrifugáljuk 15 000 g-vel 20 percig 4 °C-on, és távolítsuk el az etil-alkoholt a pelletből. |
| --- | --- |

11)

Centrifugáljuk 15 000 g-vel 20 percig 4 °C-on, és távolítsuk el az etil-alkoholt a pelletből.

| 12) | Adjunk hozzá 500 μl 80 %-os etil-alkoholt (–20 °C), és keverjük össze a cső felfordításával. |
| --- | --- |

12)

Adjunk hozzá 500 μl 80 %-os etil-alkoholt (–20 °C), és keverjük össze a cső felfordításával.

| 13) | Centrifugáljuk 15 000 g-vel 10 percig 4 °C-on, őrizzük meg a pelletet, és távolítsuk el az etil-alkoholt. |
| --- | --- |

13)

Centrifugáljuk 15 000 g-vel 10 percig 4 °C-on, őrizzük meg a pelletet, és távolítsuk el az etil-alkoholt.

| 14) | Hagyjuk a pelletet megszáradni a levegőn vagy egy gyors DNS vákuumszárítóban. |
| --- | --- |

14)

Hagyjuk a pelletet megszáradni a levegőn vagy egy gyors DNS vákuumszárítóban.

| 15) | Szuszpendáljuk újra a pelletet 100 μl steril UPW-ben, és hagyjuk szobahőmérsékleten legalább 20 percig. |
| --- | --- |

15)

Szuszpendáljuk újra a pelletet 100 μl steril UPW-ben, és hagyjuk szobahőmérsékleten legalább 20 percig.

| 16) | Tároljuk –20 °C-on amíg a PCR-hez szükség lesz rá. |
| --- | --- |

16)

Tároljuk –20 °C-on amíg a PCR-hez szükség lesz rá.

| 17) | Centrifugálással húzzuk le a fehér csapadékot, és vegyünk 5 μl-t a DNS-t tartalmazó felülúszó folyadékból a PCR-hez. |
| --- | --- |

17)

Centrifugálással húzzuk le a fehér csapadékot, és vegyünk 5 μl-t a DNS-t tartalmazó felülúszó folyadékból a PCR-hez.

b)   Egyéb módszerek

Egyéb DNS kivonási módszerek, pl. a Qiagen DNeasy Plant Kit, is alkalmazhatók, feltéve, hogy bizonyítottan ugyanennyire hatékonyan végzik a DNS-tisztítást 103–104/ml kórokozó sejtet tartalmazó kontroll mintákból.

6.2.   PCR

6.2.1.   Készítsünk teszt- és kontrollmintákat a PCR-hez a validált protokolloknak megfelelően (VI.A.6. szakasz). Készítsünk egy tízes léptékű hígítást a minta DNS-kivonatból (1:10 UPW-ben).

6.2.2.   Készítsük el a megfelelő PCR reakcióelegyet fertőzésmentes környezetben a közzétett protokollok szerint (6. függelék). Amennyiben lehetséges, ajánlatos a multiplex PCR protokoll használata, amely magában foglal egy belső PCR ellenőrzést is.

6.2.3.   Adjunk 2–5 μl DNS-kivonatot 25 μl PCR reakcióelegyhez steril PCR csövekben a PCR protokolloknak megfelelően (lásd a 6. függeléket).

6.2.4.   Vonjunk be egy negatív kontroll-mintát, amely csak PCR reakcióelegyet tartalmaz, és adjunk hozzá UPW-t, mely ugyanabból a forrásból származzon, mint amit a PCR reakcióelegyben a minta helyén használtunk.

6.2.5.   Helyezzük a csöveket ugyanabba a thermal cycler-be, melyet az előzetes vizsgálat során használtunk, és futtassuk le a megfelelően optimalizált PCR-programot (6. függelék).

6.3.   A PCR termék elemzése

6.3.1.   Elemezzük a PCR-fragmentumokat agarózgél-elektroforézissel. Futtassunk legalább 12 μl felerősített DNS reakcióelegyet mindegyik mintából, 3 μl töltőpufferrel keverve (6. függelék) 2,0 %-os (m/v) agarózgélben tris-acetát-EDTA (TAE) pufferben (6. függelék) 5–8 V/cm-en. Használjunk megfelelő DNS markert, pl. 100 bp ladder-t.

6.3.2.   Tárjuk fel a DNS láncokat etidium-bromid festéssel (0,5 mg / L) 30–60 percig, kellő óvintézkedések mellett dolgozzunk ezzel a mutagénnel.

6.3.3.   Tanulmányozzuk a megfestett gélt rövidhullámú UV átvilágítás (λ = 302 nm) mellett a várható méretű felerősített PCR-termékekre nézve (6. függelék), és dokumentáljuk.

6.3.4.   Minden új leletnél/esetnél igazoljuk a PCR-fragmentum hitelességét restrikciós enzim analízissel, melyet a maradék felerősített DNS-ből származó mintán végezzünk el optimális hőmérsékleten és ideig inkubálva a megfelelő enzimmel és pufferrel (lásd a 6. függeléket). Elemezzük a feltárt fragmentumokat agarózgél-elektroforézissel, mint korábban, és tanulmányozzuk a jellegzetes restrikciós fragmentum mintázatot UV átvilágítás mellett etidium-bromid festés után, és hasonlítsuk össze a feltáratlan és a feltárt pozitív kontrollal.

A PCR-teszt eredményeinek kiértékelése:

A PCR-teszt negatív, ha az R. solanacearum-specifikus várható méretű PCR-fragmentum nem mutatható ki a kérdéses mintában, viszont kimutatható valamennyi pozitív kontroll mintában (a belső ellenőrzésű primerekkel végzett multiplex PCR esetében: egy második várható méretű PCR-terméket kell felerősíteni a kérdéses mintával együtt).

A PCR-teszt pozitív, ha az R. solanacearum-specifikus várható méretű PCR-fragmentum és (amennyiben szükséges) a restrikciós mintázat kimutatható, feltéve, hogy az nem erősödött fel valamelyik negatív kontroll mintától. A pozitív eredmény megbízható megerősítése elérhető a vizsgálat megismétlésével a PCR-primerek második sorozatán (6. függelék).

Megjegyzés: A PCR gátlása gyanítható, ha a várható fragmentumot nyerjük a vízben lévő R. solanacearum-ot tartalmazó pozitív kontroll mintából, viszont negatív eredményeket kapunk a burgonyakivonatban lévő R. solanacearum-ot tartalmazó pozitív kontrollokból. A belső PCR ellenőrzésű multiplex PCR-protokollokban jelzik a reakció gátlását, ha a két fragmentum egyike sem kerül kinyerésre.

Gyanítható a fertőzés, ha a várható fragmentumot nyerjük egy vagy több negatív kontrollból.

7.   FISH-teszt

Az alapelv

Amennyiben a FISH-tesztet használjuk első szűrővizsgálatként, és pozitívnak bizonyul, akkor el kell végezni az izolálási eljárást vagy az IF-tesztet kötelező második szűrővizsgálatként. Amennyiben a FISH-tesztet második szűrővizsgálatként használjuk, és pozitívnak bizonyul, akkor további vizsgálat szükséges a folyamatábrának megfelelően a diagnosztizálás befejezéséhez.

Megjegyzés: Használjunk validált R. solanacearum-specifikus oligo-szondákat (lásd a 7. függeléket). Az ezzel a módszerrel végzett előzetes vizsgálatnak lehetővé kell tennie a korábban negatívnak vizsgált mintakivonathoz adott legalább 103–104/ml R. solanacearum sejt reprodukálható kimutatását.

A következő eljárást lehetőleg frissen készült mintakivonaton kell elvégezni, de sikeresen elvégezhető glicerin alatt –16 és –24 vagy –68 és –86 °C között tárolt mintakivonaton.

Negatív kontrollként használjuk a korábban R. solanacearum-ra negatívnak vizsgált mintakivonat aliquot térfogatait.

Pozitív kontrollnak készítsünk szuszpenziót, amely 105–106/ml 3–5 napos tenyészetből származó, 2. biovariánsba tartozó R. solanacearum sejtet (pl. NCPPB 4156 = PD 2762 = CFBP 3857 törzs, lásd a 3. függeléket) tartalmaz 0,01M foszfát-pufferben (PB). Készítsünk külön pozitív kontroll lemezeket a homológ törzsből vagy az R. solanacearum bármely más referenciatörzséből, burgonyakivonatban szuszpendálva, a 3.B. függelékben meghatározottak szerint.

A FITC-vel címkézett eubakteriális oligoszonda használata biztosítja a hibridizáció folyamatának ellenőrzését, mivel megfesti a mintában jelen levő összes eubaktériumot.

Az ehhez a vizsgálathoz rendelkezésre álló standardizált pozitív és negatív kontrollanyagok felsorolása a 3.A. függelékben található.

Vizsgáljuk a kontrollanyagot a mintával/mintákkal azonos módon.

7.1.   A burgonyakivonat fixálása

A következő protokoll Wullings et al. (1998) alapján készült:

7.1.1.   Készítsünk fixáló oldatot (lásd a 7. függeléket).

7.1.2.   Pipettázzunk 100 μl-t mindegyik mintakivonatból egy Eppendorf-csőbe, és centrifugáljuk 7 percig 7 000 g-vel.

7.1.3.   Távolítsuk el a felülúszó folyadékot, és oldjuk fel a pelletet 200 μl fixálóban, melyet kevesebb, mint 24 órával korábban készítettünk. Vortex-szeljük, és inkubáljuk 1 órán át hűtőszekrényben.

7.1.4.   Centrifugáljuk 7 percig 7 000 g-vel, távolítsuk el a felülúszó folyadékot, és szuszpendáljuk újra a pelletet 75 μl 0,01M PB-ben (lásd a 7. függeléket).

7.1.5.   Cseppentsünk 16 μl-t a fixált szuszpenzióból egy tiszta multiteszt lemezre, ahogy a 7.1. ábra mutatja. Két különböző mintát használjunk lemezenként hígítatlanul, és használjunk 10 μl-t egy 1:100 hígításhoz (0,01 M PB-ben). A maradék mintaoldatot (49 μl) tárolhatjuk –20 °C-on 1 térfogatnyi 96 %-os etil-alkohol hozzáadása után. Abban az esetben, ha a FISH-próbát meg kell ismételni, távolítsuk el az etil-alkoholt centrifugálással, és adjunk a mintaoldathoz azonos térfogatnyi 0,01 M PB-t (keverjük össze vortex-szeléssel).

7.1. ábra   A FISH-lemez elrendezése

| 1. minta | vak | vak | vak | 2. minta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| 1. ablak | 2. ablak | 3. ablak | 4. ablak | 5. ablak |
| 1. minta | vak | vak | vak | 2. minta |
| | | | | |
| 6. ablak | 7. ablak | 8. ablak | 9. ablak | 10. ablak |
| 1. fedőlemez | | 2. fedőlemez |

1. minta

vak

vak

vak

2. minta

Image

Image

Image

Image

Image

1. ablak

2. ablak

3. ablak

4. ablak

5. ablak

1. minta

vak

vak

vak

2. minta

Image

Image

Image

Image

Image

6. ablak

7. ablak

8. ablak

9. ablak

10. ablak

1. fedőlemez

2. fedőlemez

7.1.6.   Levegőn szárítsuk meg a lemezeket (vagy lemezszárítón, 37 °C-on), és rögzítsük azokat lángon való áthúzással.

Ezen a ponton az eljárást félbeszakíthatjuk, és a hibridizációval másnap folytathatjuk. A lemezeket pormentesen és száraz szobahőmérsékleten kell tárolni.

7.2.   Hibridizáció

7.2.1.   Dehidratáljuk a sejteket egy fokozatos – 50, 80 és 96 %-os – etil-alkohol sorozatban, mindegyikben 1 percig. Levegőn hagyjuk megszáradni a lemezeket egy lemeztartóban.

7.2.2.   Készítsünk egy nedves inkubációs kamrát úgy, hogy egy légmentesen záródó doboz aljára 1x hibmix-be (lásd a 7. függeléket) áztatott itatós- vagy szűrőpapírt terítünk. Végezzük el a doboz előinkubálását a hibridizációs kemencében 45 °C-on legalább 10 percig.

7.2.3.   Tegyünk 10 μl hibridizációs oldatot (7. függelék) mindegyik lemez 8 ablakába (1., 2., 4., 5., 6., 7., 9. és 10. ablak; lásd a 7.1. ábrát), a két középső ablakot (3. és 8) üresen hagyva.

7.2.4.   Tegyünk fedőlemezt (24 x 24 mm) az első és az utolsó négy ablakra a levegő beszorítása nélkül. Helyezzük a lemezeket az előmelegített nedves kamrába, majd hibridizáljuk azokat 5 órán át a kemencében 45 °C-on sötétben.

7.2.5.   Készítsünk el 3 főzőpoharat, melyek 1 l Milli Q (molekuláris fokozatú) vizet, 1 l 1x hibmix-et (334 ml 3x hibmix és 666 ml Milli Q víz) és 1 l 1/8x hibmix-et (42 ml 3x hibmix és 958 ml Milli Q víz) tartalmaznak. Végezzük el az előinkubációjukat vízfürdőben 45 °C-on.

7.2.6.   Vegyük le a fedőlemezeket a lemezekről, és helyezzük a lemezeket lemeztartóba.

7.2.7.   Mossuk ki a felesleges szondát a főzőpohárban 1x hibmix-szel 45 °C-on történő, 15 percig tartó inkubálással.

7.2.8.   Vigyük át a lemeztartót 1/8 hibmix mosóoldatba, és inkubáljuk további 15 percig.

7.2.9.   Mártsuk a lemezeket rövid időre Milli Q vízbe, és tegyük őket szűrőpapírra. Távolítsuk el a felesleges nedvességet a felszínük szűrőpapírral történő óvatos letakarásával. Pipettázzunk 5–10 μl »montírozó« oldatot (pl. Vectashield-et, Vecta Laboratories, CA, USA vagy azzal egyenértékűt) mindegyik ablakra, és takarjuk le egy nagyméretű fedőlemezzel (24 x 60 mm) az egész lemezt.

7.3.   A FISH-teszt leolvasása

7.3.1.   Azonnal nézzük meg a lemezeket epifluoreszcens mikroszkóppal 630 nm hullámhosszon vagy 1 000-szeres nagyításon olajimmerzió mellett. Fluoreszcein-izotiocianáthoz (FITC) használható szűrővel a mintában lévő eubakteriális sejtek (beleértve a legtöbb gram-negatív sejtet) fluoreszkáló zöldre festődnek. Tetrametilrodamin-5-izotiocianáthoz használható szűrővel az R. solanacearum Cy3-mal festett sejtjei fluoreszkáló vörösnek tűnnek. Hasonlítsuk össze a sejtmorfológiát a pozitív kontrollokéval. A sejteknek élénken kell fluoreszkálniuk, és teljesen meg kell festődniük. A FISH-próbát (VI.A.7. szakasz) meg kell ismételni, ha a festődés rendellenes. Alaposan vegyük szemügyre az ablakokat két egymásra merőleges átmérőjük és a kerületük mentén. Azon minták esetében, amelyekben egyáltalán nem vagy csak kis számban mutatkoznak sejtek, legalább 40 mikroszkóp látómezőt vizsgáljunk meg.

7.3.2.   Tanulmányozzuk az R. solanacearum élénken fluoreszkáló, jellegzetes morfológiájú sejtjeit a tesztlemezek tesztablakaiban (lásd a honlapot: http://forum.europa.eu.int/Public/irc/sanco/Home/main). A fluoreszkálás intenzitásának meg kell egyeznie, vagy erősebbnek kell lennie a pozitív kontroll törzsénél. A tökéletlen festődésű vagy gyengén fluoreszkáló sejteket nem szabad figyelembe venni.

7.3.3.   Ha bármilyen fertőzés gyanúja felmerül, a vizsgálatot meg kell ismételni. Ilyen eset lehet, amikor egy tételben minden tesztlemez pozitív sejteket mutat a puffer fertőződésének következtében, vagy amikor pozitív sejtekre bukkanunk (a tesztablakokon kívül) a tesztlemez bevonatán.

7.3.4.   Sok olyan probléma létezik, amely a FISH-teszt specifikusságából adódik. Az atipikus morfológiájú fluoreszkáló sejtek háttérpopulációi és a keresztbe reagáló szaprofita baktériumok, melyek mérete és morfológiája hasonló az R. solanacearum-éhoz, előfordulhatnak – bár sokkal ritkábban, mint az IF-tesztnél – a burgonyagumó köldökrészéből vett darabokból és a szár darabjaiból készített pelletben.

7.3.5.   Csak a jellemző méretű és morfológiájú, fluoreszkáló sejteket vegyük figyelembe.

7.3.6.   A FISH-teszt eredményének kiértékelése:

| i) | A FISH-teszt eredménye akkor érvényes, ha az R. solanacearum-ra jellemző méretű és morfológiájú, élénk zölden fluoreszkáló sejtek figyelhetők meg FITC-szűrő használatával és élénkvörösen fluoreszkáló sejtek a rodamin-szűrő használatával az összes pozitív kontrollnál, viszont a negatív kontrollok egyikénél sem. Ha találunk élénken fluoreszkáló, jellegzetes morfológiájú sejteket, becsüljük meg a jellemző sejtek átlagos számát mikroszkóp látómezőnként, és számoljuk ki a jellemző sejtek számát az újraszuszpendált pellet 1 ml-ére (4. függelék). Azok a minták, amelyek legalább 5x103 jellemző sejtet tartalmaznak az újraszuszpendált pellet 1 ml-ében potenciálisan fertőzöttnek tekinthetők. További vizsgálat szükséges. Azok a minták, amelyek kevesebb, mint 5x103 jellemző sejtet tartalmaznak az újraszuszpendált pellet 1 ml-ében negatívnak tekinthetők. |
| --- | --- |

i)

A FISH-teszt eredménye akkor érvényes, ha az R. solanacearum-ra jellemző méretű és morfológiájú, élénk zölden fluoreszkáló sejtek figyelhetők meg FITC-szűrő használatával és élénkvörösen fluoreszkáló sejtek a rodamin-szűrő használatával az összes pozitív kontrollnál, viszont a negatív kontrollok egyikénél sem. Ha találunk élénken fluoreszkáló, jellegzetes morfológiájú sejteket, becsüljük meg a jellemző sejtek átlagos számát mikroszkóp látómezőnként, és számoljuk ki a jellemző sejtek számát az újraszuszpendált pellet 1 ml-ére (4. függelék). Azok a minták, amelyek legalább 5x103 jellemző sejtet tartalmaznak az újraszuszpendált pellet 1 ml-ében potenciálisan fertőzöttnek tekinthetők. További vizsgálat szükséges. Azok a minták, amelyek kevesebb, mint 5x103 jellemző sejtet tartalmaznak az újraszuszpendált pellet 1 ml-ében negatívnak tekinthetők.

| ii) | A FISH-teszt negatív, ha az R. solanacearum-ra jellemző méretű és morfológiájú, élénkvörösen fluoreszkáló sejtek nem figyelhetők meg rodamin-szűrő használatával, feltéve, hogy jellemző, élénkvörösen fluoreszkáló sejtek figyelhetők meg a pozitív kontroll készítményekben rodamin-szűrő használatával. |
| --- | --- |

ii)

A FISH-teszt negatív, ha az R. solanacearum-ra jellemző méretű és morfológiájú, élénkvörösen fluoreszkáló sejtek nem figyelhetők meg rodamin-szűrő használatával, feltéve, hogy jellemző, élénkvörösen fluoreszkáló sejtek figyelhetők meg a pozitív kontroll készítményekben rodamin-szűrő használatával.

8.   ELISA-TESZT

Az alapelv

Az ELISA csak szabadon választható vizsgálatként alkalmazható az IF-, a PCR- vagy a FISH-vizsgálaton felül a viszonylag alacsony érzékenysége miatt. Amennyiben DASI ELISA-t használunk a dúsítás és a monoklonális ellenanyagok használata kötelező (lásd a honlapot: http://forum.europa.eu.int/Public/irc/sanco/Home/main). A minta dúsítása az ELISA alkalmazása előtt hasznos lehet a vizsgálat érzékenységének növelése szempontjából, de sikertelennek bizonyulhat a mintában található más szervezetek által okozott verseny következtében.

Megjegyzés: Az R. solanacearum validált forrásból származó ellenanyagait használjuk (lásd a honlapot: http://forum.europa.eu.int/Public/irc/sanco/Home/main). Ajánlott a titert minden egyes új ellenanyag-tételre meghatározni. A titer úgy van definiálva, hogy az a legmagasabb hígítás, melyen optimális reakció megy végbe az R. solanacearum homológ törzsének 105–106 sejt/ml-es szuszpenziója vizsgálatánál a megfelelő másodlagos ellenanyag konjugátumoknak a gyártó ajánlásai szerint történő felhasználása esetén. A vizsgálat során az ellenanyagokat a kereskedelmi készítmények titeréhez közeli vagy azzal megegyező munkahígításban kell használni.

Határozzuk meg az ellenanyagok titerét az R. solanacearum homológ törzsének 105–106 sejt/ml-es szuszpenzióján.

Negatív kontrollként használjunk egy mintakivonatot, melynek vizsgálata korábban az R. solanacearum-ra nézve negatív eredményt hozott, és egy keresztbe nem reagáló baktérium szuszpenzióját foszfátpufferes sóoldatban (PBS).

Pozitív kontrollként használjuk az aliquot térfogatait egy mintakivonatnak, melynek vizsgálata korábban negatív eredményt hozott, összekeverve 103-104/ml 2. biovariánsba tartozó R. solanacearum sejttel (pl. NCPPB 4156 = PD 2762 = CFBP 3857 törzs, lásd a 2.A. és 2.B. függeléket). Az eredmények összehasonlíthatósága érdekében mindegyik lemezen használjuk a 105–106/ml R. solanacearum sejtet PBS-ben tartalmazó standard szuszpenziót. Gondoskodjunk arról, hogy a pozitív kontrollok jól el vannak különítve a mikrotiter-lemezen a vizsgált mintá(k)tól.

Az ehhez a vizsgálathoz rendelkezésre álló standardizált pozitív és negatív kontrollanyagok felsorolása a 3.A. függelékben található.

A kontrollanyagot a mintával/mintákkal azonos módon vizsgáljuk.

Két ELISA-protokollt validáltak.

a)   Közvetett ELISA (Robinson Smith et al., 1995)

| 1) | Használjuk a mintakivonat 100–200 μl-es aliquot térfogatait. (A vízfürdőben vagy hevítő blokkban 100 °C-on 4 percig történő hevítés csökkentheti a nem specifikus eredményeket bizonyos esetekben.) |
| --- | --- |

1)

Használjuk a mintakivonat 100–200 μl-es aliquot térfogatait. (A vízfürdőben vagy hevítő blokkban 100 °C-on 4 percig történő hevítés csökkentheti a nem specifikus eredményeket bizonyos esetekben.)

| 2) | Adjunk hozzá egyenlő térfogatban kétszeres erősségű bevonópuffert (4. függelék) és Vortex-szeljük. |
| --- | --- |

2)

Adjunk hozzá egyenlő térfogatban kétszeres erősségű bevonópuffert (4. függelék) és Vortex-szeljük.

| 3) | Vigyünk a mikrotitráló-lemez (pl. Nunc-Polysorp vagy azzal egyenértékű) legalább 2 vájulatának mindegyikébe 100 μl aliquot térfogatot, és inkubáljuk 1 órán át 37 °C-on vagy egy éjszakán át 4 °C-on. |
| --- | --- |

3)

Vigyünk a mikrotitráló-lemez (pl. Nunc-Polysorp vagy azzal egyenértékű) legalább 2 vájulatának mindegyikébe 100 μl aliquot térfogatot, és inkubáljuk 1 órán át 37 °C-on vagy egy éjszakán át 4 °C-on.

| 4) | Távolítsuk el a kivonatokat a vájulatokból. Mossuk ki a vájulatokat háromszor PBS-Tween-nel (4. függelék) úgy, hogy az utolsó mosóoldatot legalább 5 percig a vájulatokban hagyjuk. |
| --- | --- |

4)

Távolítsuk el a kivonatokat a vájulatokból. Mossuk ki a vájulatokat háromszor PBS-Tween-nel (4. függelék) úgy, hogy az utolsó mosóoldatot legalább 5 percig a vájulatokban hagyjuk.

| 5) | Készítsük el az R. solanacearum elleni ellenanyagok megfelelő hígítását blokkoló pufferben (4. függelék). A validált kereskedelmi ellenanyagok esetében használjuk az ajánlott hígításokat (rendszerint kétszer olyan tömények, mint a titer). |
| --- | --- |

5)

Készítsük el az R. solanacearum elleni ellenanyagok megfelelő hígítását blokkoló pufferben (4. függelék). A validált kereskedelmi ellenanyagok esetében használjuk az ajánlott hígításokat (rendszerint kétszer olyan tömények, mint a titer).

| 6) | Vigyünk 100 μl-t mindegyik vájulatba, és inkubáljuk 1 órán át 37 °C-on. |
| --- | --- |

6)

Vigyünk 100 μl-t mindegyik vájulatba, és inkubáljuk 1 órán át 37 °C-on.

| 7) | Távolítsuk el az ellenanyag oldatot a vájulatokból, és a vájulatokat mossuk ki az előbbiekben leírtak szerint (4. pont). |
| --- | --- |

7)

Távolítsuk el az ellenanyag oldatot a vájulatokból, és a vájulatokat mossuk ki az előbbiekben leírtak szerint (4. pont).

| 8) | Készítsük el a másodlagos ellenanyag – alkalikus foszfatáz konjugátum megfelelő hígítását blokkoló pufferben. Tegyünk 100 μl-t mindegyik vájulatba, és inkubáljuk 1 órán át 37 °C-on. |
| --- | --- |

8)

Készítsük el a másodlagos ellenanyag – alkalikus foszfatáz konjugátum megfelelő hígítását blokkoló pufferben. Tegyünk 100 μl-t mindegyik vájulatba, és inkubáljuk 1 órán át 37 °C-on.

| 9) | Távolítsuk el az ellenanyag konjugátumot a vájulatokból, és mossuk ki a vájulatokat az előbbiekben leírtak szerint (4. pont). |
| --- | --- |

9)

Távolítsuk el az ellenanyag konjugátumot a vájulatokból, és mossuk ki a vájulatokat az előbbiekben leírtak szerint (4. pont).

| 10) | Vigyünk 100 μl alkalikus foszfatáz szubsztrát oldatot (4. függelék) mindegyik vájulatba. Inkubáljuk sötétben szobahőmérsékleten, és olvassuk le az abszorbanciát 405 nm-nél rendszeres –90 percen belüli – időközönként. |
| --- | --- |

10)

Vigyünk 100 μl alkalikus foszfatáz szubsztrát oldatot (4. függelék) mindegyik vájulatba. Inkubáljuk sötétben szobahőmérsékleten, és olvassuk le az abszorbanciát 405 nm-nél rendszeres –90 percen belüli – időközönként.

b)   DASI ELISA

| 1) | Készítsünk megfelelő hígítást az R. solanacearum elleni poliklonális immunglobulinokból pH 9,6-os bevonó pufferben (4. függelék). Vigyünk 200 μl-t mindegyik vájulatba. Inkubáljuk 37 °C-on 4–5 órán át vagy 4 °C-on 16 órán át. |
| --- | --- |

1)

Készítsünk megfelelő hígítást az R. solanacearum elleni poliklonális immunglobulinokból pH 9,6-os bevonó pufferben (4. függelék). Vigyünk 200 μl-t mindegyik vájulatba. Inkubáljuk 37 °C-on 4–5 órán át vagy 4 °C-on 16 órán át.

| 2) | Mossuk ki a vájulatokat háromszor PBS-Tween-nel (4. függelék).
  Vigyünk 190 μl mintakivonatot legalább 2 vájulatba. Ugyancsak vigyünk pozitív és negatív kontrollokat 2–2 vájulatba lemezenként. Inkubáljuk 16 órán át 4 °C-on. |
| --- | --- |

2)

Mossuk ki a vájulatokat háromszor PBS-Tween-nel (4. függelék).

Vigyünk 190 μl mintakivonatot legalább 2 vájulatba. Ugyancsak vigyünk pozitív és negatív kontrollokat 2–2 vájulatba lemezenként. Inkubáljuk 16 órán át 4 °C-on.

| 3) | Mossuk ki a vájulatokat háromszor PBS-Tween-nel (4. függelék). |
| --- | --- |

3)

Mossuk ki a vájulatokat háromszor PBS-Tween-nel (4. függelék).

| 4) | Készítsünk megfelelő hígítást R. solanacearum-specifikus monoklonális ellenanyagokból PBS-ben (4. függelék), amely 0,5 % szarvasmarha szérum albumint (BSA) is tartalmaz, és vigyünk 190 μl-t mindegyik vájulatba. Inkubáljuk 37 °C-on 2 órán át. |
| --- | --- |

4)

Készítsünk megfelelő hígítást R. solanacearum-specifikus monoklonális ellenanyagokból PBS-ben (4. függelék), amely 0,5 % szarvasmarha szérum albumint (BSA) is tartalmaz, és vigyünk 190 μl-t mindegyik vájulatba. Inkubáljuk 37 °C-on 2 órán át.

| 5) | Mossuk ki a vájulatokat háromszor PBS-Tween-nel (4. függelék). |
| --- | --- |

5)

Mossuk ki a vájulatokat háromszor PBS-Tween-nel (4. függelék).

| 6) | Készítsünk megfelelő hígítást alkalikus foszfatázzal konjugált anti-egér immunglobulinokból PBS-ben. Vigyünk 190 μl-t mindegyik vájulatba. Inkubáljuk 37 °C-on 2 órán át. |
| --- | --- |

6)

Készítsünk megfelelő hígítást alkalikus foszfatázzal konjugált anti-egér immunglobulinokból PBS-ben. Vigyünk 190 μl-t mindegyik vájulatba. Inkubáljuk 37 °C-on 2 órán át.

| 7) | Mossuk ki a vájulatokat háromszor PBS-Tween-nel (4. függelék). |
| --- | --- |

7)

Mossuk ki a vájulatokat háromszor PBS-Tween-nel (4. függelék).

| 8) | Készítsünk alkalikus foszfatáz szubsztrát oldatot, amely 1 mg/ml p-nitrofenil-foszfátot tartalmaz szubsztrát-pufferben (4. függelék). Vigyünk 200 μl-t mindegyik vájulatba. Inkubáljuk sötétben szobahőmérsékleten, és olvassuk le az abszorbanciát 405 nm-nél rendszeres –90 percen belüli – időközönként. |
| --- | --- |

8)

Készítsünk alkalikus foszfatáz szubsztrát oldatot, amely 1 mg/ml p-nitrofenil-foszfátot tartalmaz szubsztrát-pufferben (4. függelék). Vigyünk 200 μl-t mindegyik vájulatba. Inkubáljuk sötétben szobahőmérsékleten, és olvassuk le az abszorbanciát 405 nm-nél rendszeres –90 percen belüli – időközönként.

Az ELISA-teszt eredményeinek kiértékelése:

Az ELISA-teszt negatív, ha az ismételt minta vájulatokból leolvasott átlagos optikai sűrűség (OD) kisebb, mint a negatív mintakivonat kontroll vájulatban leolvasott átlagos optikai sűrűség kétszerese, feltéve, hogy az OD-értékek az összes pozitív kontroll esetében 1,0 fölött vannak (a szubsztráttal való 90 perces inkubáció után), és meghaladják a negatív mintakivonatnál kapott OD kétszeresét.

Az ELISA-teszt pozitív, ha az ismételt minta vájulatokból leolvasott átlagos optikai sűrűség (OD) nagyobb, mint a negatív mintakivonat vájulatban leolvasott átlagos optikai sűrűség kétszerese, feltéve, hogy az OD-értékek az összes negatív kontroll vájulat esetében meghaladják a pozitív kontroll vájulatokban kapott OD kétszeresét.

A negatív ELISA leolvasások a pozitív kontroll vájulatokban azt jelzik, hogy a vizsgálatot nem megfelelően végezték el, vagy azt, hogy gátolva volt. A pozitív ELISA leolvasások a negatív kontroll vájulatokban azt jelzik, hogy keresztbe fertőződés vagy nem specifikus ellenanyagkötődés történt.

9.   Biológiai vizsgálat

Megjegyzés: Az ezzel a módszerrel végzett előzetes vizsgálatnak lehetővé kell tennie a korábbi vizsgálatokban negatívnak bizonyult mintakivonatokhoz (elkészítését lásd a 3. fügelékben) adott 103–104/ml R. solanacearum telepalkotó egység reprodukálható kimutatását.

A kimutatás érzékenysége várhatóan akkor lesz a legmagasabb, ha frissen készített mintakivonatot használunk, és optimális szaporodási feltételeket biztosítunk. A módszert azonban sikeresen lehet alkalmazni olyan kivonatokon, amelyeket glicerin alatt –68 és –86 °C között tároltunk.

A következő protokoll Janse (1988) alapján készült:

9.1.   Használjunk minden mintához 10 tesztnövényt egy fogékony paradicsomfajtából (pl. a »Moneymaker«-ből vagy azzal azonos fogékonyságú, a vizsgálati laboratórium által meghatározott fajtát) három valódi leveles állapotukban. A tenyésztéssel kapcsolatos részleteket lásd a 8. függelékben. Használhatunk tojásgyümölcsöt is (pl. a »Black Beauty« fajtát vagy azzal azonos fogékonyságú fajtákat), csak 2–3 leveles növényeket használjunk a harmadik valódi levél teljes kifejlődéséig. A tünetek enyhébbnek mutatkoztak, és lassabban jelentek meg a padlizsánnál. Ezért – amennyiben lehetséges – használjunk paradicsompalántákat.

Osszunk el 100 μl mintakivonatot a tesztnövények között.

9.2.1.   Befecskendezéses beoltás

Oltsuk be a növények szárát közvetlenül a sziklevelek felett injekciós tűvel ellátott fecskendővel (legalább 23G). Osszuk el a mintát a tesztnövények között.

9.2.2.   Bemetszéses beoltás

Két ujjunk között tartva a növényt, pipettázzunk egy csepp (mintegy 5–10 μl) szuszpendált pelletet a szárra a sziklevelek és az első levél közé.

Steril szikével ejtsünk átlós bemetszést, amely mintegy 1,0 cm hosszú és a mélysége körülbelül a szárvastagság 2/3-a, a vágás a pelletcsepptől induljon.

Zárjuk le a bevágást fecskendőből kinyomott steril vazelinnel.

9.3.   Oltsunk be ugyanezzel a technikával 5 palántát egy virulens, 2. biovariánsba tartozó R. solanacearum törzs 48 órás tenyészetéből készített, 105–106/ml sejtet tartalmazó vizes szuszpenzióval, mint pozitív kontrollal, valamint pellet-pufferrel (4. függelék), mint negatív kontrollal. Különítsük el a pozitív és a negatív kontrollnövényeket a többi növénytől a keresztbe fertőződés elkerülése érdekében.

9.4.   Neveljük a tesztnövényeket növény-egészségügyi zárlati létesítményekben egészen 4 héten keresztül 25–30 °C-on és magas relatív páratartalom mellett, valamint a megfelelő öntözés biztosításával, hogy megelőzzük a vízzel való átitatódást, vagy a vízhiány okozta hervadást. A fertőzések elkerülése érdekében inkubáljuk a pozitív és a negatív kontrollnövényeket jól elkülönített padokon, üvegházban vagy nevelőkamrában, abban az esetben, ha a tér korlátozott, biztosítani kell a kezelések közötti szigorú elkülönítést. Ha az eltérő mintákhoz tartozó növényeket egymás közelében kell inkubálni, különítsük őket el egymástól megfelelő válaszfallal. A műtrágyázásnál, az öntözésnél, a szemrevételezésnél és minden más beavatkozásnál fordítsunk kiemelt figyelmet a keresztbe fertőződés elkerülésére. Alapvető fontosságú, hogy az üvegházat és a nevelő kamrát a rovarkártevőktől mentesen tartsuk, mivel azok átvihetik a baktériumot egyik mintáról a másikra.

Figyeljük meg a hervadás, az epinasztia, a klorózis és/vagy satnyulás tüneteit.

9.5.   Izoláljunk a fertőzött növényekből (II.3. szakasz), és azonosítsuk a vélelmezett R. solanacearum tisztított tenyészeteit (VI.B. szakasz).

9.6.   Ha 3 hét után nem figyelhetők meg tünetek, akkor végezzünk IF/PCR/Izolálási vizsgálatot az egyes tesztnövények szárának a beoltás helye feletti részéről vett 1 cm-es darabokból álló összetett mintán. Ha a vizsgálat pozitív, végezzünk hígításos lemeztenyésztést (4.1. szakasz).

9.7.   Azonosítsuk a vélelmezett R. solanacearum tisztított tenyészeteit (VI.B. szakasz).

A biológiai vizsgálat eredményeinek kiértékelése

Érvényes biológiai vizsgálati eredményeket akkor kapunk, ha a pozitív kontrollnövények jellemző tüneteket mutatnak, a baktériumokat újra lehet izolálni ezekről a növényekről, és a negatív kontrollokon nem találhatók tünetek.

A biológiai vizsgálat negatív, ha a tesztnövények nem fertőzöttek R. solanacearum-mal, és feltéve, hogy az R. solanacearum kimutatható a pozitív kontrollokban.

A biológiai vizsgálat pozitív, ha a tesztnövények fertőzöttek R. solanacearum-mal.

B.   Azonosítási vizsgálatok

Azonosítsuk a vélelmezett R. solanacearum izolátumok tiszta tenyészeteit a következő – eltérő biológiai elveken alapuló – vizsgálatok közül legalább kettő alkalmazásával.

Használjunk ismert referenciatörzseket – amennyiben helyénvaló – mindegyik elvégzett vizsgálatnál (lásd a 3. függeléket).

1.   Táplálkozási és enzimatikus azonosítási vizsgálat

Határozzuk meg a következő fenotípusos jellemzőket – amelyek általánosan megfigyelhetők vagy nem találhatók meg az R. solanacearum-nál – Lelliott és Stead (1987), Klement et al. (1990), és Schaad (2001) módszerei szerint.

| Vizsgálat | Várható eredmény |
| --- | --- |
| Fluorescens pigment képződés | – |
| Poli-β-hidroxibutirát zárványok | + |
| Oxidációs/Fermentációs (O/F) vizsgálat | O+/F– |
| Kataláz-aktivitás | + |
| Kovács-féle oxidáz vizsgálat | + |
| Nitrát-redukció | + |
| Citrát-hasznosítás | + |
| Szaporodás 40 °C-on | – |
| Szaporodás 1 %-os NaCl-ben | + |
| Szaporodás 2 %-os NaCl-ben | – |
| Arginin-dihidroláz aktivitás | – |
| Zselatin elfolyósítása | – |
| Keményítő-hidrolízis | – |
| Eszkulin-hidrolízis | – |
| Levan-képződés | – |

Vizsgálat

Várható eredmény

Fluorescens pigment képződés

–

Poli-β-hidroxibutirát zárványok

+

Oxidációs/Fermentációs (O/F) vizsgálat

O+/F–

Kataláz-aktivitás

+

Kovács-féle oxidáz vizsgálat

+

Nitrát-redukció

+

Citrát-hasznosítás

+

Szaporodás 40 °C-on

–

Szaporodás 1 %-os NaCl-ben

+

Szaporodás 2 %-os NaCl-ben

–

Arginin-dihidroláz aktivitás

–

Zselatin elfolyósítása

–

Keményítő-hidrolízis

–

Eszkulin-hidrolízis

–

Levan-képződés

–

2.   IF-teszt

2.1.   Készítsünk hozzávetőleg 106/ml sejtet IF-pufferben tartalmazó szuszpenziót (4. függelék).

2.2.   Készítsünk kétszeres hígítási sorozatot egy megfelelő antiszérumból (lásd a honlapot: http://forum.europa.eu.int/Public/irc/sanco/Home/main).

2.3.   Alkalmazzuk az IF-eljárást (VI.A.5. szakasz).

2.4.   Az IF-teszt pozitív, ha a tenyészet IF titere megegyezik a pozitív kontrolléval.

3.   ELISA-teszt

Megjegyzés: Ha csak 2 azonosítási vizsgálatot végzünk, ne használjunk egy másik szerológiai vizsgálatot e módszeren felül.

3.1.   Készítsünk hozzávetőleg 108/ml sejtet 1x PBS-ben tartalmazó szuszpenziót (4. függelék).

3.2.   Végezzük el a megfelelő ELISA-eljárást R. solanacearum-specifikus monoklonális ellenanyaggal.

3.3.   Az ELISA-teszt pozitív, ha a tenyészet leolvasásából származó ELISA-eredmény legalább a fele a pozitív kontrollnál kapotténak.

4.   PCR-teszt

4.1.   Készítsünk hozzávetőleg 106/ml sejtet molekuláris fokozatú steril vízben tartalmazó szuszpenziót.

4.2.   Hevítsünk 100 μl sejtszuszpenziót lezárt csövekben hevítő blokkban vagy forrásban lévő vízfürdőben 100 °C-on 4 percig. A mintákat ezután –16 és –24 °C között tárolhatjuk, amíg szükséges.

4.3.   Alkalmazzuk a megfelelő PCR-eljárásokat az R. solanacearum-specifikus fragmentumok felerősítésre (pl. Seal et al. (1993); Pastrik és Maiss (2000); Pastrik et al. (2002); Boudazin et al. (1999); Opina et al. (1997), Weller et al. (1999).

4.4.   Az R. solanacearum pozitív azonosítása megvalósul, ha a PCR-fragmentumok azonos méretűek, és azonos restrikciós fragmentumhossz polimorfizmusokkal rendelkeznek, mint a pozitív kontrolltörzs esetében képződöttek.

5.   FISH-teszt

5.1.   Készítsünk hozzávetőleg 106/ml sejtet UPW-ben tartalmazó szuszpenziót.

5.2.   Alkalmazzuk a FISH-eljárást (VI.A.7. szakasz) legalább két R. solanacearum-specifikus oligoszondával (7. függelék).

5.3.   A FISH-teszt pozitív, ha ugyanazok a reakciók játszódnak le a tenyészet és a pozitív kontroll esetében.

6.   Zsírsav-meghatározás (FAP)

6.1.   Szaporítsuk a tenyészetet triptikáz szója agaron (Oxoid) 48 órán át 28 °C-on.

6.2.   Alkalmazzuk a megfelelő FAP-eljárást (Janse, 1991; Stead, 1992).

6.3.   A FAP-vizsgálat pozitív, ha a vélelmezett tenyészet profilja megegyezik a pozitív kontrolléval. A jellegzetes 14:0 3OH, 16:0 2OH, 16:1 2OH és 18:1 2OH zsírsavak jelenléte, valamint a 16:0 3OH zsírsav hiánya erőteljesen Ralstonia sp. fajra utal.

7.   A törzs jellemzésének módszerei

A törzsnek a következő módszerek egyikével elvégzett jellemzése ajánlott az R. solanacearum izolálásának minden új eseténél.

Használjunk ismert referenciatörzseket – amennyiben helyénvaló – minden elvégzett vizsgálatnál (lásd a 3. függeléket).

7.1.   Biovariáns-meghatározás

Az R. solanacearum-ot több biovariánsra osztjuk három diszacharid és három hexóz alkohol hasznosításának és/vagy oxidálásának képessége alapján (Hayward, 1964 és Hayward et al., 1990). A biovariáns-vizsgálatnál használt növekedési táptalajok leírása a 2. függelékben található. A vizsgálat sikeresen elvégezhető a táptalajnak az R. solanacearum izolátumok tiszta tenyészeteivel történő szúrásos beoltásával, és 28 °C-on történő inkubálásával. Ha a táptalajt szétosztjuk steril, 96 mintahelyes sejttenyészet-lemezekre (200 μl/vájulat), megfigyelhető, hogy a színe olajzöldről sárgára változik 72 órán belül, ami a vizsgálat pozitív eredményét jelzi.

| | Biovariáns |
| --- | --- |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Hasznosítás: | |
| Maltóz | – | + | + | – | + |
| Laktóz | – | + | + | – | + |
| D (+) Cellobióz | – | + | + | – | + |
| Mannitol | – | – | + | + | + |
| Szorbitol | – | – | + | + | – |
| Dulcitol | – | – | + | + | – |

Biovariáns

1

2

3

4

5

Hasznosítás:

Maltóz

–

+

+

–

+

Laktóz

–

+

+

–

+

D (+) Cellobióz

–

+

+

–

+

Mannitol

–

–

+

+

+

Szorbitol

–

–

+

+

–

Dulcitol

–

–

+

+

–

További vizsgálatok a 2. biovariáns alfenotípusainak meghatározására

| | 2.A. biovariáns
  (Világszerte elterjedt) | 2.A. biovariáns
  (Chilében és Kolumbiában fordul elő) | 2.T. biovariáns
  (A trópusi területeken fordul elő) |
| --- | --- | --- | --- |
| Trehalóz-hasznosítás | – | + | + |
| Mezo-inozitol-hasznosítás | + | – | + |
| D-ribóz-hasznosítás | – | – | + |
| Pektolitikus aktivitás (1) | alacsony | Alacsony | magas |

2.A. biovariáns

(Világszerte elterjedt)

2.A. biovariáns

(Chilében és Kolumbiában fordul elő)

2.T. biovariáns

(A trópusi területeken fordul elő)

Trehalóz-hasznosítás

–

+

+

Mezo-inozitol-hasznosítás

+

–

+

D-ribóz-hasznosítás

–

–

+

Pektolitikus aktivitás (1)

alacsony

Alacsony

magas

7.2.   Genom-ujjlenyomat készítés

Az R. solanacearum komplexumba tartozó törzsek molekuláris differenciálására több technika áll rendelkezésre, beleértve az alábbiakat:

7.2.1.   Restrikciós fragmentumhossz polimorfizmus (RFLP) elemzés (Cook et al., 1989).

7.2.2.   Repetitív szekvencia PCR-, REP-, boksz- és ERIC-primerek felhasználásával (Louws et al., 1995; Smith et al., 1995).

7.2.3.   Felerősített fragmentumhossz polimorfizmus (AFLP) elemzés (Van der Wolf et al., 1998).

7.3.   PCR-módszerek

Specifikus PCR-primereket (Pastrik et al, 2002; lásd a 6. függeléket) használhatunk az R. solanacearum 1. csoportjába (3., 4. és 5. biovariáns) és 2. csoportjába (1., 2A és 2T biovariáns) tartozó törzsek differenciálására, amit eredetileg RFLP elemzéssel (Cook et al., 1989) és 16S rDNS szekvenálással (Taghavi et al., 1996) határoztak meg.

C.   MEGERŐSÍTŐ VIZSGÁLAT

A patogenitás vizsgálatot el kell végezni az R. solanacearum diagnosztizálásának végső megerősítésére, és az R. solanacearum-ként azonosított tenyészetek virulenciájának felmérésére.

| 1) | Készítsünk a vizsgálandó izolátum 24–48 órás tenyészetéből hozzávetőleg 106/ml sejtet tartalmazó oltóanyagot, és egy R. solanacearum törzsből megfelelő pozitív kontrollt (pl. NCPPB 4156 = PD 2762 = CFBP 3857; lásd a 3. függeléket). |
| --- | --- |

1)

Készítsünk a vizsgálandó izolátum 24–48 órás tenyészetéből hozzávetőleg 106/ml sejtet tartalmazó oltóanyagot, és egy R. solanacearum törzsből megfelelő pozitív kontrollt (pl. NCPPB 4156 = PD 2762 = CFBP 3857; lásd a 3. függeléket).

| 2) | Oltsunk be 5–10 fogékony paradicsom- vagy padlizsánpalántát a harmadik valódi leveles állapotukban (lásd a VI.A.9. szakaszt). |
| --- | --- |

2)

Oltsunk be 5–10 fogékony paradicsom- vagy padlizsánpalántát a harmadik valódi leveles állapotukban (lásd a VI.A.9. szakaszt).

| 3) | Inkubáljuk egészen 2 héten át 25–28 °C-on és magas relatív páratartalom mellett, valamint a megfelelő öntözés biztosításával, hogy megelőzzük a vízzel való átitatódást, vagy a vízhiány okozta stresszt. A tiszta tenyészeteknél a tipikus hervadásnak 14 napon belül be kell következnie. Ha ezen időszak után a tünetek nincsenek jelen, akkor nem lehet megerősíteni, hogy a tenyészet az R. solanacearum patogén formája. |
| --- | --- |

3)

Inkubáljuk egészen 2 héten át 25–28 °C-on és magas relatív páratartalom mellett, valamint a megfelelő öntözés biztosításával, hogy megelőzzük a vízzel való átitatódást, vagy a vízhiány okozta stresszt. A tiszta tenyészeteknél a tipikus hervadásnak 14 napon belül be kell következnie. Ha ezen időszak után a tünetek nincsenek jelen, akkor nem lehet megerősíteni, hogy a tenyészet az R. solanacearum patogén formája.

| 4) | Figyeljük meg a hervadás és/vagy az epinasztia, a klorózis és a satnyulás tüneteit. |
| --- | --- |

4)

Figyeljük meg a hervadás és/vagy az epinasztia, a klorózis és a satnyulás tüneteit.

| 5) | Izoláljunk a tüneteket mutató növényekből a szár egy darabjának a beoltási pont felett mintegy 2 cm-rel történő eltávolításával. Zúzzuk össze és szuszpendáljuk kis mennyiségű steril desztillált vízben vagy 50 mM foszfátpufferben (4. függelék). Izoláljuk a szuszpenzióból bottal vagy kaccsal végzett hígításos szélesztéssel megfelelő táptalajra, lehetőleg szelektív táptalajra (2. függelék), inkubáljuk 48–72 órán át 28 °C-on, és figyeljük meg az R. solanacearum-ra jellemző telepek kialakulását. |
| --- | --- |

5)

Izoláljunk a tüneteket mutató növényekből a szár egy darabjának a beoltási pont felett mintegy 2 cm-rel történő eltávolításával. Zúzzuk össze és szuszpendáljuk kis mennyiségű steril desztillált vízben vagy 50 mM foszfátpufferben (4. függelék). Izoláljuk a szuszpenzióból bottal vagy kaccsal végzett hígításos szélesztéssel megfelelő táptalajra, lehetőleg szelektív táptalajra (2. függelék), inkubáljuk 48–72 órán át 28 °C-on, és figyeljük meg az R. solanacearum-ra jellemző telepek kialakulását.

1. függelék

A protokollok optimalizálásában és validálásában résztvevő laboratóriumok

| Laboratórium (2) | Település | Ország |
| --- | --- | --- |
| Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit | Bécs és Linz | Ausztria |
| Departement Gewasbescherming | Merelbeke | Belgium |
| Plantedirektoratet | Lyngby | Dánia |
| Central Science Laboratory | York | Anglia |
| Scottish Agricultural Science Agency | Edinburgh | Skócia |
| Laboratoire National de la Protection des Végétaux, Unité de Bactériologie | Angers | Franciaország |
| Laboratoire National de la Protection des Végétaux, Station de Quarantaine de la Pomme de Terre | Le Rheu | Franciaország |
| Biologische Bundesanstalt | Kleinmachnow | Németország |
| Pflanzenschutzamt Hannover | Hannover | Németország |
| State Laboratory | Dublin | Írország |
| Dipartimento di Scienze e Tecnologie Agroambientali | Bologna | Olaszország |
| Regione Veneto Unità Periferica per i Servizi Fitosanitari | Verona | Olaszország |
| Nederlandse Algemene Keuringsdienst | Emmeloord | Hollandia |
| Plantenziektenkundige Dienst | Wageningen | Hollandia |
| Direcção-Geral de Protecção das Culturas | Lisszabon | Portugália |
| Centro Diagnostico de Aldearrubia | Salamanca | Spanyolország |
| Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias | Valencia | Spanyolország |
| Swedish University of Agricultural Sciences | Uppsala | Svédország |

Laboratórium (2)

Település

Ország

Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit

Bécs és Linz

Ausztria

Departement Gewasbescherming

Merelbeke

Belgium

Plantedirektoratet

Lyngby

Dánia

Central Science Laboratory

York

Anglia

Scottish Agricultural Science Agency

Edinburgh

Skócia

Laboratoire National de la Protection des Végétaux, Unité de Bactériologie

Angers

Franciaország

Laboratoire National de la Protection des Végétaux, Station de Quarantaine de la Pomme de Terre

Le Rheu

Franciaország

Biologische Bundesanstalt

Kleinmachnow

Németország

Pflanzenschutzamt Hannover

Hannover

Németország

State Laboratory

Dublin

Írország

Dipartimento di Scienze e Tecnologie Agroambientali

Bologna

Olaszország

Regione Veneto Unità Periferica per i Servizi Fitosanitari

Verona

Olaszország

Nederlandse Algemene Keuringsdienst

Emmeloord

Hollandia

Plantenziektenkundige Dienst

Wageningen

Hollandia

Direcção-Geral de Protecção das Culturas

Lisszabon

Portugália

Centro Diagnostico de Aldearrubia

Salamanca

Spanyolország

Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias

Valencia

Spanyolország

Swedish University of Agricultural Sciences

Uppsala

Svédország

2. függelék

Az R. solanacearum izolálására és tenyésztésére szolgáló táptalajok

a)   Általános táptalajok

Tápagar (NA)

| Tápagar (Difco) | 23,0 g |
| --- | --- |
| Desztillált víz | 1,0 liter |

Tápagar (Difco)

23,0 g

Desztillált víz

1,0 liter

Oldjuk fel az összetevőket, és sterilizáljuk autoklávban 121 °C-on 15 percig.

Élesztő-pepton-glükóz agar (YPGA)

| Élesztőkivonat (Difco) | 5,0 g |
| --- | --- |
| Bacto-pepton (Difco) | 5,0 g |
| D(+)-glükóz (monohidrát) | 10,0 g |
| Bacto-agar (Difco) | 15,0 g |
| Desztillált víz | 1,0 liter |

Élesztőkivonat (Difco)

5,0 g

Bacto-pepton (Difco)

5,0 g

D(+)-glükóz (monohidrát)

10,0 g

Bacto-agar (Difco)

15,0 g

Desztillált víz

1,0 liter

Oldjuk fel az összetevőket, és sterilizáljuk autoklávban 121 °C-on 15 percig.

Szacharóz pepton agar (SPA)

| Szacharóz | 20,0 g |
| --- | --- |
| Bacto-pepton (Difco) | 5,0 g |
| K2HPO4 | 0,5 g |
| MgSO4.7H2O | 0,25 g |
| Bacto-agar (Difco) | 15,0 g |
| Desztillált víz | 1,0 liter |
| pH 7,2–7,4 | |

Szacharóz

20,0 g

Bacto-pepton (Difco)

5,0 g

K2HPO4

0,5 g

MgSO4.7H2O

0,25 g

Bacto-agar (Difco)

15,0 g

Desztillált víz

1,0 liter

pH 7,2–7,4

Oldjuk fel az összetevőket, és sterilizáljuk autoklávban 121 °C-on 15 percig.

Kelman-féle tetrazóliumos táptalaj

| Kazaminosavak (Difco) | 1,0 g |
| --- | --- |
| Bacto-pepton (Difco) | 10,0 g |
| Dextróz | 5,0 g |
| Bacto-agar (Difco) | 15,0 g |
| Desztillált víz | 1,0 liter |

Kazaminosavak (Difco)

1,0 g

Bacto-pepton (Difco)

10,0 g

Dextróz

5,0 g

Bacto-agar (Difco)

15,0 g

Desztillált víz

1,0 liter

Oldjuk fel az összetevőket, és sterilizáljuk autoklávban 121 °C-on 15 percig.

Hűtsük le 50 °C-ra, és adjunk hozzá 2,3,5-trifenil-tetrazólium-klorid (Sigma) szűréssel sterilizált oldatát, hogy a végkoncentráció 50 mg/l legyen.

b)   Validált szelektív táptalajok

SMSA táptalaj (Englebrecht, 1994; módosítva Elphinstone et al., 1996)

| Alap táptalaj | |
| --- | --- |
| Kazaminosavak (Difco) | 1,0 g |
| Bacto-pepton (Difco) | 10,0 g |
| Glicerin | 5,0 ml |
| Bacto-agar (Difco) (lásd a 2. megjegyzést) | 15,0 g |
| Desztillált víz | 1,0 liter |

Alap táptalaj

Kazaminosavak (Difco)

1,0 g

Bacto-pepton (Difco)

10,0 g

Glicerin

5,0 ml

Bacto-agar (Difco) (lásd a 2. megjegyzést)

15,0 g

Desztillált víz

1,0 liter

Oldjuk fel az összetevőket, és sterilizáljuk autoklávban 121 °C-on 15 percig.

Hűtsük le 50 °C-ra, és adjunk hozzá szűréssel sterilizált vizes törzsoldatokat, melyek az alábbi összetevőkből állnak, hogy megkapjuk a meghatározott végkoncentrációkat:

| Kristályibolya (Sigma) | 5 mg/l |
| --- | --- |
| Polimixin-B-szulfát | (Sigma P-1004) 600 000 U(hozzávetőleg 100 mg) literenként |
| Bacitracin (Sigma B-0125) | 1 250 U (hozzávetőleg 25 mg) literenként |
| Klóramfenikol (Sigma C-3175) | 5 mg/l |
| Penicillin-G (Sigma P-3032) | 825 U (hozzávetőleg 0,5 mg) literenként |
| 2,3,5-trifenil-tetrazólium-klorid (Sigma) | 50 mg/l |

Kristályibolya (Sigma)

5 mg/l

Polimixin-B-szulfát

(Sigma P-1004) 600 000 U(hozzávetőleg 100 mg) literenként

Bacitracin (Sigma B-0125)

1 250 U (hozzávetőleg 25 mg) literenként

Klóramfenikol (Sigma C-3175)

5 mg/l

Penicillin-G (Sigma P-3032)

825 U (hozzávetőleg 0,5 mg) literenként

2,3,5-trifenil-tetrazólium-klorid (Sigma)

50 mg/l

MEGJEGYZÉS:

| 1. | A fentiekben megadottaktól eltérő reagensek használata befolyásolhatja az R. solanacearum szaporodását. |
| --- | --- |

1.

A fentiekben megadottaktól eltérő reagensek használata befolyásolhatja az R. solanacearum szaporodását.

| 2. | Oxoid agar #1 használható Bacto-agar (Difco) helyett. Ebben az esetben az R. solanacearum szaporodása lelassul, bár a kompetitív szaprofiták szaporodása ugyancsak lelassulhat. Az R. solanacearum jellemző telepeinek kialakulása 1–2 nappal tovább tarthat, és a vörös színeződés halványabb és szétterjedtebb lehet, mint a Bacto-agaron. |
| --- | --- |

2.

Oxoid agar #1 használható Bacto-agar (Difco) helyett. Ebben az esetben az R. solanacearum szaporodása lelassul, bár a kompetitív szaprofiták szaporodása ugyancsak lelassulhat. Az R. solanacearum jellemző telepeinek kialakulása 1–2 nappal tovább tarthat, és a vörös színeződés halványabb és szétterjedtebb lehet, mint a Bacto-agaron.

| 3. | A bacitracin koncentráció 2 500 U/l-re növelésével csökkenthetjük a kompetitív baktérium populációkat, a R. solanacearum szaporodásának befolyásolása nélkül. |
| --- | --- |

3.

A bacitracin koncentráció 2 500 U/l-re növelésével csökkenthetjük a kompetitív baktérium populációkat, a R. solanacearum szaporodásának befolyásolása nélkül.

Tároljuk a táptalajokat és az antibiotikumok törzsoldatait 4 °C-on sötétben, és egy hónapon belül használjuk fel azokat.

A lemezeket meg kell szabadítani a felületi kondenzációtól használat előtt.

Kerüljük el a lemezek túlzott szárítását.

Minőségellenőrzést kell végezni a táptalajok minden egyes új tételének elkészítése után az R. solanacearum egy referencia tenyészetének (lásd a 3. függeléket) lemeztenyésztése és a jellemző telepek kialakulásának 28 °C-on 2–5 napig végzett inkubálás utáni megfigyelése révén.

c)   Validált dúsítási táptalajok

SMSA-tápleves(Elphinstone et al., 1996)

Úgy készítsük, mint az SMSA szelektív agar táptalajt, de hagyjuk ki a Bacto-agart és a 2,3,5-tetrazólium-kloridot.

Módosított Wilbrink-tápleves (Caruso et al., 2002)

| Szacharóz | 10g |
| --- | --- |
| Proteóz pepton | 5g |
| K2HPO4 | 0,5g |
| MgSO4 | 0,25g |
| NaNO3 | 0,25g |
| Desztillált víz | 1 liter |

Szacharóz

10g

Proteóz pepton

5g

K2HPO4

0,5g

MgSO4

0,25g

NaNO3

0,25g

Desztillált víz

1 liter

Sterilizáljuk autoklávban 121 °C-on 15 percig, és hűtsük le 50 °C-ra.

Adjunk hozzá antibiotikum törzsoldatokat, mint az SMSA-táplevesnél.

3. függelék

A.   Kereskedelmi forgalomban kapható standardizált kontrollanyag

a)   Baktérium izolátumok

A következő baktérium izolátumok, mint standard referenciaanyagok használata ajánlott, akár pozitív kontrollként (1. táblázat), akár a vizsgálatok optimalizálása során a keresztreakciók elkerülése érdekében (2. táblázat). Valamennyi törzs beszerezhető kereskedelmi úton az alábbi forrásokból:

| 1. | National Collection of Plant Pathogenic Bacteria (NCPPB), Central Science Laboratory, York, UK. |
| --- | --- |

1.

National Collection of Plant Pathogenic Bacteria (NCPPB), Central Science Laboratory, York, UK.

| 2. | Culture Collection of the Plant Protection Service (PD), Wageningen, The Netherlands. |
| --- | --- |

2.

Culture Collection of the Plant Protection Service (PD), Wageningen, The Netherlands.

| 3. | Collection Française de Bactéries Phytopathogènes (CFBP), INRA Station Phytobactériologie, Angers, France. |
| --- | --- |

3.

Collection Française de Bactéries Phytopathogènes (CFBP), INRA Station Phytobactériologie, Angers, France.

1. táblázat   Az R. solanacearum izolátumainak SMT referencia táblázata

| NCPPB kód | SMT
  # | Egyéb kódok | Származá-si ország | Biovariáns |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NCPPB 4153 | 6 | CFBP 4582, Pr 3020, EURS11 | Egyiptom | 2 |
| NCPPB 4154 | 10 | CFBP 4585, 550, EURS21 | Törökország | 2 |
| NCPPB 3857 | 12 | CFBP 4587, Pr 1140, EURS26 | Anglia | 2 |
| NCPPB 1584 | 23 | CFBP 4598, EURS49 | Ciprus | 2 |
| NCPPB 2505 | 24 | CFBP 4599, EURS50 | Svédország | 2 |
| NCPPB 4155 | 26 | CFBP 4601, 502, EURS55 | Belgium | 2 |
| NCPPB 4156 (3) | 71 (3) | PD 2762, CFBP 3857 | Hollandia | 2 |
| NCPPB 4157 | 66 | LNPV 15.59 | Franciaország | 2 |
| NCPPB 4158 | 39 | CFBP 4608, Port 448, EURS80 | Portugália | 2 |
| NCPPB 4160 | 69 | IVIA-1632-2 | Spanyolország | 2 |
| NCPPB 4161 | 76 | B3B | Németország | 2 |
| NCPPB 325 | 41 | CFBP 2047, KEL60-1, R842 | USA | 1 |
| NCPPB 3967 | 42 | CFBP 4610, R285, GONg7 | Costa Rica | 1 |
| NCPPB 4028 | 43 | CFBP 4611, R303/571, CIP310, SEQ205 | Kolumbia | 2 |
| NCPPB 3985 | 44 | CFBP 4612, R578, CIP312 | Peru | 2T |
| NCPPB 3989 | 45 | CFBP 4613, R568, CIP226 | Brazília | 2T |
| NCPPB 3996 | 46 | CFBP 3928, R276/355, CIP72, SEQ225 | Peru | 3 |
| NCPPB 3997 | 47 | CFBP 4614, R280/363, CIP49, HAY0131a | Ausztrália | 3 |
| NCPPB 4029 | 48 | CFBP 4615, R297/349, CIP121, CMIb2861 | Srí Lanka | 4 |
| NCPPB 4005 | 49 | CFBP 4616, R470 | Fülöp-szigetek | 4 |
| NCPPB 4011 | 50 | CFBP 4617, R288, HEmps2 | Kína | 5 |

NCPPB kód

SMT

#

Egyéb kódok

Származá-si ország

Biovariáns

NCPPB 4153

6

CFBP 4582, Pr 3020, EURS11

Egyiptom

2

NCPPB 4154

10

CFBP 4585, 550, EURS21

Törökország

2

NCPPB 3857

12

CFBP 4587, Pr 1140, EURS26

Anglia

2

NCPPB 1584

23

CFBP 4598, EURS49

Ciprus

2

NCPPB 2505

24

CFBP 4599, EURS50

Svédország

2

NCPPB 4155

26

CFBP 4601, 502, EURS55

Belgium

2

NCPPB 4156 (3)

71 (3)

PD 2762, CFBP 3857

Hollandia

2

NCPPB 4157

66

LNPV 15.59

Franciaország

2

NCPPB 4158

39

CFBP 4608, Port 448, EURS80

Portugália

2

NCPPB 4160

69

IVIA-1632-2

Spanyolország

2

NCPPB 4161

76

B3B

Németország

2

NCPPB 325

41

CFBP 2047, KEL60-1, R842

USA

1

NCPPB 3967

42

CFBP 4610, R285, GONg7

Costa Rica

1

NCPPB 4028

43

CFBP 4611, R303/571, CIP310, SEQ205

Kolumbia

2

NCPPB 3985

44

CFBP 4612, R578, CIP312

Peru

2T

NCPPB 3989

45

CFBP 4613, R568, CIP226

Brazília

2T

NCPPB 3996

46

CFBP 3928, R276/355, CIP72, SEQ225

Peru

3

NCPPB 3997

47

CFBP 4614, R280/363, CIP49, HAY0131a

Ausztrália

3

NCPPB 4029

48

CFBP 4615, R297/349, CIP121, CMIb2861

Srí Lanka

4

NCPPB 4005

49

CFBP 4616, R470

Fülöp-szigetek

4

NCPPB 4011

50

CFBP 4617, R288, HEmps2

Kína

5

Megjegyzés: A fenti törzsek hitelessége csak akkor garantálható, ha hiteles baktériumtenyészet-gyűjteményből származnak.

2. táblázat:   A kimutatási vizsgálatok optimalizálásánál használt, szerológiailag vagy genetikailag rokon baktériumok SMT referencia táblázata

| NCPPB kód | SMT
  # | Egyéb kód | Azonosítás |
| --- | --- | --- | --- |
| NCPPB 4162 | 51 | CFBP 1954 | Bacillus polymyxa
   (4) |
| NCPPB 4163 | 52 | CFBP 1538 | Pseudomonas marginalis pv. marginalis
   (4) |
| NCPPB 4164 | – | CFBP 2227 | Burkholderia cepacia
   (5) |
| NCPPB 4165 | – | CFBP 2459 | Ralstonia pickettii
   (5) |
| NCPPB 4166 | 58 | CFBP 3567
  CSL Pr1150 | Ralstonia pickettii
   (4) |
| NCPPB 4167 | 60 | CFBP 4618
  PD 2778 | Ralstonia sp.
   (4) |
| NCPPB 1127 | 53 | CFBP 3575 | Burkholderia andropogonis
   (4) |
| NCPPB 353 | 54 | CFBP 3572 | Burkholderia caryophylli
   (4) |
| NCPPB 945 | 55 | CFBP 3569 | Burkholderia cepacia
   (4) |
| NCPPB 3708 | 56 | CFBP 3574 | Burkholderia glumae
   (4) |
| NCPPB 3590 | 57 | CFBP 3573 | Burkholderia plantarii
   (4) |
| NCPPB 3726 | 59 | CFBP 3568 | Banana Blood Disease Bacterium
   (4)
   (5)
   (6) |
| NCPPB 4168 | 61 | CFBP 4619
  IPO S339 | Enterobacter sp. (4) |
| NCPPB 4169 | 62 | IPO 1695 | Enterobacter sp. (4) |
| NCPPB 4170 | 63 | CFBP 4621
  IPO S306 | Ochrobactrum anthropi
   (4)
   (5) |
| NCPPB 4171 | 64 | CFBP 4622
  IPO 1693 | Curtobacterium sp. (4)
   (5) |
| NCPPB 4172 | 65 | IPO 1696a | Pseudomonas sp. (4) |
| NCPPB 4173 | – | PD 2318 | Aureobacterium sp. (5) |
| NCPPB 4174 | 81 | IVIA 1844.06 | Flavobacterium sp. (4)
   (5) |

NCPPB kód

SMT

#

Egyéb kód

Azonosítás

NCPPB 4162

51

CFBP 1954

Bacillus polymyxa
   (4)

NCPPB 4163

52

CFBP 1538

Pseudomonas marginalis pv. marginalis
   (4)

NCPPB 4164

–

CFBP 2227

Burkholderia cepacia
   (5)

NCPPB 4165

–

CFBP 2459

Ralstonia pickettii
   (5)

NCPPB 4166

58

CFBP 3567

CSL Pr1150

Ralstonia pickettii
   (4)

NCPPB 4167

60

CFBP 4618

PD 2778

Ralstonia sp.
   (4)

NCPPB 1127

53

CFBP 3575

Burkholderia andropogonis
   (4)

NCPPB 353

54

CFBP 3572

Burkholderia caryophylli
   (4)

NCPPB 945

55

CFBP 3569

Burkholderia cepacia
   (4)

NCPPB 3708

56

CFBP 3574

Burkholderia glumae
   (4)

NCPPB 3590

57

CFBP 3573

Burkholderia plantarii
   (4)

NCPPB 3726

59

CFBP 3568

Banana Blood Disease Bacterium
   (4)
   (5)
   (6)

NCPPB 4168

61

CFBP 4619

IPO S339

Enterobacter sp. (4)

NCPPB 4169

62

IPO 1695

Enterobacter sp. (4)

NCPPB 4170

63

CFBP 4621

IPO S306

Ochrobactrum anthropi
   (4)
   (5)

NCPPB 4171

64

CFBP 4622

IPO 1693

Curtobacterium sp. (4)
   (5)

NCPPB 4172

65

IPO 1696a

Pseudomonas sp. (4)

NCPPB 4173

–

PD 2318

Aureobacterium sp. (5)

NCPPB 4174

81

IVIA 1844.06

Flavobacterium sp. (4)
   (5)

b)   Kereskedelmi forgalomban kapható standardizált kontrollanyag

A következő standard kontrollanyag beszerezhető az NCPPB baktériumtenyészet-gyűjteményből.

Fagyasszunk le 200 egészséges burgonyagumóból nyert burgonyakivonat-pelletet a vizsgálatokhoz negatív kontroll céljára.

Fagyasszunk le 200 egészséges burgonyagumóból nyert burgonyakivonat-pelletet, amely 103–104 és 104–106 2. biovariánsba tartozó R. solanacearum sejtet (NCPPB 4156 = PD 2762 = CFBP 3857 törzs) tartalmaz, pozitív kontrollnak a szerológiai- és a PCR-vizsgálatokhoz. Mivel a sejtek életképességére hatással van a fagyasztásos szárítás, ezek nem alkalmasak standard kontrollnak az izolálási és a biológiai vizsgálatokhoz.

A 2. biovariánsba tartozó R. solanacearum sejtek (NCPPB 4156 = PD 2762 = CFBP 3857 törzs) formalinnal fixált szuszpenziója 106 sejt/ml koncentrációban pozitív kontrollnak a szerológiai vizsgálatokhoz.

B.   Pozitív és negatív kontrollok készítése az alapvető szűrővizsgálatokhoz: a PCR/IF- és a FISH-próbához

Készítsünk 48 órás tenyészetet az R. solanacearum 3. rasszba/2. biovariánsba tartozó virulens törzséből (pl. NCPPB 4156 = PD 2762 = CFBP 3857 törzs) alap SMSA táptalajon, és szuszpendáljuk 10 mM fosztát-pufferben, hogy hozzávetőleg 2 × 108 cfu/ml sejtsűrűséget kapjunk. Ezt rendszerint kissé zavaros szuszpenzióval érjük el, amely 0,15-os optikai sűrűségnek felel meg 600 nm-nél.

Távolítsuk el a köldökrész egy darabját 200 burgonyagumóból, melyek egy fehér héjú fajta termesztéséből származnak, és ismeretes, hogy mentesek az R. solanacearum-tól.

Dolgozzuk fel a köldökrészeket a szokásos módon, és szuszpendáljuk újra a pelletet 10 ml-ben.

Készítsünk 10 steril 1,5 ml-es mikrocsövet 900 μl újraszuszpendált pellettel.

Vigyünk 100 μl R. solanacearum szuszpenziót az első mikrocsőbe. Vortex-szel keverjük össze.

Hozzuk létre a fertőzés tizedes szintjeit további hígítással a következő öt mikrocsőben.

A hat fertőzött mikrocsövet pozitív kontrollként fogjuk használni. A négy nem fertőzött mikrocsövet negatív kontrollként fogjuk használni. Ennek megfelelően címkézzük meg a mikrocsöveket.

Készítsünk 100 μl aliquot térfogatokat steril 1,5 ml-es mikrocsövekben, így 9 ismétlést alakítva ki mindegyik kontrollmintából. Tároljuk –16 és –24 °C között a felhasználásig.

Az R. solanacearum jelenlétét és kvantifikálását a kontrollmintákban először IF-próbával kell megerősíteni.

A PCR-próbához végezzünk DNS-kivonást a pozitív és a negatív kontrollmintákból minden egyes vizsgálatiminta-sorozat esetében.

Az IF- és a FISH-próbákhoz végezzünk vizsgálatokat a pozitív és a negatív kontrollmintákon minden egyes vizsgálatiminta-sorozat.

Az IF-, a FISH- és a PCR-vizsgálatokhoz az R. solanacearum-ot legalább 106–104 sejt/ml koncentrációban kell kimutatni a pozitív kontrollokban, és a negatív kontrollok egyikében sem szabad, hogy kimutatható legyen.

4. függelék

Pufferek a vizsgálati eljárásokhoz

ÁLTALÁNOS: A felbontatlan sterilizált puffereket egy évig lehet tárolni.

1.   Pufferek a kivonási eljáráshoz

1.1.   Kivonó-puffer (50 mM foszfát-puffer, pH 7,0)

Ez a puffer szolgál a baktériumnak a növényi szövetekből homogenizálás vagy rázás útján történő kivonására.

| Na2HPO4 (vízmentes) | 4,26 g |
| --- | --- |
| KH2PO4 | 2,72 g |
| Desztillált víz | 1,00 liter |

Na2HPO4 (vízmentes)

4,26 g

KH2PO4

2,72 g

Desztillált víz

1,00 liter

Oldjuk fel az összetevőket, ellenőrizzük a pH-t és sterilizáljuk autoklávban 121 °C-on 15 percig.

Az alábbi kiegészítő összetevők hasznosak lehetnek:

| | Rendeltetés | Mennyiség (literenként) |
| --- | --- | --- |
| Lubrol-pelyhek | Diszpergálószer (7) | 0,5 g |
| DC Silicone habzásgátló | Habzásgátló anyag (7) | 1,0 ml |
| Tetranátrium-pirofoszfát | Antioxidáns | 1,0 g |
| Polivinilpirolidon-40000 (PVP-40) | PCR inhibitorok megkötése | 50 g |

Rendeltetés

Mennyiség (literenként)

Lubrol-pelyhek

Diszpergálószer (7)

0,5 g

DC Silicone habzásgátló

Habzásgátló anyag (7)

1,0 ml

Tetranátrium-pirofoszfát

Antioxidáns

1,0 g

Polivinilpirolidon-40000 (PVP-40)

PCR inhibitorok megkötése

50 g

1.2.   Pellet-puffer (10 mM foszfát-puffer, pH 7,2)

Ez a puffer a burgonyagumók köldökrészéből vett darabok kivonatainak újraszuszpendálására és hígítására szolgál a pellet centrifugálással végzett koncentrálása után.

| Na2HPO4.12H2O | 2,7 g |
| --- | --- |
| NaH2PO4.2H2O | 0,4 g |
| Desztillált víz | 1,0 liter |

Na2HPO4.12H2O

2,7 g

NaH2PO4.2H2O

0,4 g

Desztillált víz

1,0 liter

Oldjuk fel az összetevőket, ellenőrizzük a pH-t és sterilizáljuk autoklávban 121 °C-on 15 percig.

2.   Pufferek az IF-próbához

2.1.   IF-puffer (10 mM foszfát-pufferes sóoldat (PBS), pH 7,2)

Ez a puffer az ellenanyagok hígítására szolgál.

| Na2HPO4.12H2O | 2,7 g |
| --- | --- |
| NaH2PO4.2H2O | 0,4 g |
| NaCL | 8,0 g |
| Desztillált víz | 1,0 liter |

Na2HPO4.12H2O

2,7 g

NaH2PO4.2H2O

0,4 g

NaCL

8,0 g

Desztillált víz

1,0 liter

Oldjuk fel az összetevőket, ellenőrizzük a pH-t és sterilizáljuk autoklávban 121 °C-on 15 percig.

2.2.   IF-puffer-Tween

Ez a puffer a lemezek mosására szolgál.

Adjunk 0,1 % Tween 20-at az IF-pufferhez.

2.3.   Foszfát-pufferes glicerin, pH 7,6

Ez a puffer »ragasztó« folyadékként szolgál az IF-lemezek ablakain a fluoreszcencia megnöveléséhez.

| Na2HPO4.12H2O | 3,2 g |
| --- | --- |
| NaH2PO4.2H2O | 0,15 g |
| Glicerin | 50 ml |
| Desztillált víz | 100 ml |

Na2HPO4.12H2O

3,2 g

NaH2PO4.2H2O

0,15 g

Glicerin

50 ml

Desztillált víz

100 ml

Az elhalványulás elleni »ragasztó« oldatok kereskedelmi forgalomban kaphatók pl. Vectashield® (Vector Laboratories) vagy Citifluor® (Leica).

3.   Pufferek a közvetett ELISA-próbához

3.1.   Kétszeres erősségű bevonó-puffer, pH 9,6.

| Na2CO3 | 6,36 g |
| --- | --- |
| NaHCO3 | 11,72 g |
| Desztillált víz | 1,00 liter |

Na2CO3

6,36 g

NaHCO3

11,72 g

Desztillált víz

1,00 liter

Oldjuk fel az összetevőket, ellenőrizzük a pH-t és sterilizáljuk autoklávban 121 °C-on 15 percig.

Szükség esetén nátrium-szulfit (0,2 %) adható hozzá antioxidánsként az oxidált aromás vegyületek kialakulásának megakadályozására.

3.2.   10X Foszfát-pufferes sóoldat (PBS), pH 7,4

| NaCL | 80,0 g |
| --- | --- |
| KH2PO4 | 2,0 g |
| Na2HPO4.12H2O | 29,0 g |
| KCl | 2,0 g |
| Desztillált víz | 1,0 liter |

NaCL

80,0 g

KH2PO4

2,0 g

Na2HPO4.12H2O

29,0 g

KCl

2,0 g

Desztillált víz

1,0 liter

3.3.   PBS-Tween

| 10x PBS | 100 ml |
| --- | --- |
| 10 % Tween 20 | 5 ml |
| Desztillált víz | 895 ml |

10x PBS

100 ml

10 % Tween 20

5 ml

Desztillált víz

895 ml

3.4.   Blokkoló (ellenanyag) puffer (frissen kell készíteni)

| 10X PBS | 10,0 ml |
| --- | --- |
| Polivinilpirolidon-44000 (PVP-44) | 2,0 g |
| 10 % Tween 20 | 0,5 ml |
| Tejpor | 0,5 g |
| Desztillált víz | egészítsük ki 100 ml-re |

10X PBS

10,0 ml

Polivinilpirolidon-44000 (PVP-44)

2,0 g

10 % Tween 20

0,5 ml

Tejpor

0,5 g

Desztillált víz

egészítsük ki 100 ml-re

3.5.   Alkalikus foszfatáz szubsztrát oldat, pH 9,8

| Dietanol-amin | 97 ml |
| --- | --- |
| Desztillált víz | 800 ml |

Dietanol-amin

97 ml

Desztillált víz

800 ml

Keverjük össze, és állítsuk be pH 9,8-ra tömény HCl-lel.

Egészítsük ki 1 literre desztillált vízzel.

Adjunk hozzá 0,2 g MgCl2-ot.

Oldjunk fel két 5 mg-os foszfatáz szubsztrát tablettát (Sigma) 15 ml oldathoz.

4.   Pufferek a DASI ELISA-próbához

4.1.   Bevonópuffer, pH 9,6

| Na2CO3 | 1,59 g |
| --- | --- |
| NaHCO3 | 2,93 g |
| Desztillált víz | 1 000 ml |

Na2CO3

1,59 g

NaHCO3

2,93 g

Desztillált víz

1 000 ml

Oldjuk fel az összetevőket, és állítsuk be pH 9,6-ra.

4.2.   10X Foszfát-sóoldat puffer (PBS) pH 7,2–7,4

| NaCl | 80,0 g |
| --- | --- |
| NaH2PO4.2 H2O | 4,0 g |
| Na2HPO4.12H2O | 27,0 g |
| Desztillált víz | 1 000 ml |

NaCl

80,0 g

NaH2PO4.2 H2O

4,0 g

Na2HPO4.12H2O

27,0 g

Desztillált víz

1 000 ml

4.3.   PBS-Tween

| 10X PBS | 50 ml |
| --- | --- |
| 10 % Tween 20 | 5 ml |
| Desztillált víz | 950 ml |

10X PBS

50 ml

10 % Tween 20

5 ml

Desztillált víz

950 ml

4.4.   Szubsztrát-puffer, pH 9,8

| Dietanol-amin | 100 ml |
| --- | --- |
| Desztillált víz | 900 ml |

Dietanol-amin

100 ml

Desztillált víz

900 ml

Keverjük össze, és állítsuk be pH 9,8-ra tömény HCl-lel.

5. függelék

A fertőzöttségi szint meghatározása az IF- és a FISH-próbában

| 1. | Állapítsuk meg a jellemzően fluoreszkáló sejtek számának középértékét látómezőnként (c). |
| --- | --- |

1.

Állapítsuk meg a jellemzően fluoreszkáló sejtek számának középértékét látómezőnként (c).

| 2. | Számítsuk ki a jellemzően fluoreszkáló sejtek számát mikroszkóplemez ablakonként (C).
  C = c × S/s








  ahol | S | = | az ablak területe a több mintahelyes lemezen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| és | s | = | a tárgylencse látómezőjének területe |

2.

Számítsuk ki a jellemzően fluoreszkáló sejtek számát mikroszkóplemez ablakonként (C).

C = c × S/s

ahol

S

=

az ablak területe a több mintahelyes lemezen

és

s

=

a tárgylencse látómezőjének területe

| s = πi2/4G2K2 | ahol | i | = | látómező koefficiens (az okulár típusától függően 8-24 között változik) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | K | = | cső koefficiens (1 vagy 1,25) |
| | | G | = | a tárgylencse nagyítása (100x, 40x stb.) |

s = πi2/4G2K2

ahol

i

=

látómező koefficiens (az okulár típusától függően 8-24 között változik)

K

=

cső koefficiens (1 vagy 1,25)

G

=

a tárgylencse nagyítása (100x, 40x stb.)

| 3. | Számítsuk ki a jellemzően fluoreszkáló sejtek számát 1 ml újraszuszpendált pelletben (N).
  N = C × 1 000/y × F








  ahol | y | = | az újraszuszpendált pellet térfogata az egyes ablakokban |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| és | F | = | az újraszuszpendált pellet hígítási-tényezője |

3.

Számítsuk ki a jellemzően fluoreszkáló sejtek számát 1 ml újraszuszpendált pelletben (N).

N = C × 1 000/y × F

ahol

y

=

az újraszuszpendált pellet térfogata az egyes ablakokban

és

F

=

az újraszuszpendált pellet hígítási-tényezője

6. függelék

Validált PCR-protokollok és reagensek

Megjegyzés:
  Az előzetes vizsgálatnak lehetővé kell tennie 103–104/ml R. solanacearum sejt reprodukálható kimutatását a mintakivonatban.

Az előzetes vizsgálat nem mutathat hamis pozitív eredményeket a kiválasztott baktériumtörzsek esetében (lásd a 3. függeléket).

1.   Seal et al. (1993) PCR-protokollja

1.1.   Oligonukleotid primerek:

| OLI-1 előre haladó primer | 5′-GGG GGT AGC TTG CTA CCT GCC-3′ |
| --- | --- |
| Y-2 fordított primer | 5′-CCC ACT GCT GCC TCC CGT AGG AGT-3′ |

OLI-1 előre haladó primer

5′-GGG GGT AGC TTG CTA CCT GCC-3′

Y-2 fordított primer

5′-CCC ACT GCT GCC TCC CGT AGG AGT-3′

Várható fragmentum méret az R. solanacearum DNS templátból = 288 bp.

1.2.   PCR reakcióelegy

| Reagens | Mennyiség reakciónként | Végkoncentráció |
| --- | --- | --- |
| Steril UPW | 17,65 μl | |
| 10X PCR-puffer (8) (15 mM MgCl2) | 2,5 μl | 1X (1,5 mM MgCl2) |
| dNTP elegy (20mM) | 0,25 μl | 0,2 mM |
| OLI-1 primer (20 μM) | 1,25 μl | 1 μM |
| Y-2 primer (20 μM) | 1,25 μl | 1 μM |
| Taq polimeráz (5 U/μl) (8) | 0,1 μl | 0,5 U |
| A minta térfogata | 2,0 μl | |
| Össztérfogat: | 25 μl | |

Reagens

Mennyiség reakciónként

Végkoncentráció

Steril UPW

17,65 μl

10X PCR-puffer (8) (15 mM MgCl2)

2,5 μl

1X (1,5 mM MgCl2)

dNTP elegy (20mM)

0,25 μl

0,2 mM

OLI-1 primer (20 μM)

1,25 μl

1 μM

Y-2 primer (20 μM)

1,25 μl

1 μM

Taq polimeráz (5 U/μl) (8)

0,1 μl

0,5 U

A minta térfogata

2,0 μl

Össztérfogat:

25 μl

1.3.   A PCR-reakció feltételei

Futtassuk a következő programot:

| 1 ciklusban: | i. | 2 percig 96 °C-on (DNS templát denaturálása) |
| --- | --- | --- |
| 35 ciklusban: | ii. | 20 másodpercig 94 °C-on (DNS templát denaturálása) |
| | iii. | 20 másodpercig 68 °C-on (primerek temperálása) |
| | iv. | 30 másodpercig 72 °C-on (másolat meghosszabbítása) |
| 1 ciklusban: | v. | 10 percig 72 °C-on (végső meghosszabbítás) |
| | vi. | tartsuk 4 °C-on |

1 ciklusban:

i.

2 percig 96 °C-on (DNS templát denaturálása)

35 ciklusban:

ii.

20 másodpercig 94 °C-on (DNS templát denaturálása)

iii.

20 másodpercig 68 °C-on (primerek temperálása)

iv.

30 másodpercig 72 °C-on (másolat meghosszabbítása)

1 ciklusban:

v.

10 percig 72 °C-on (végső meghosszabbítás)

vi.

tartsuk 4 °C-on

Megjegyzés: Ezt a programot a Perkin Elmer 9600 thermal cycler-re optimalizálták. Más modellek használata szükségessé teheti a ii), iii) és iv) cikluslépések időtartamának megváltoztatását.

1.4.   A fragmentum restrikciós enzim elemzése

Az R. solanacearum DNS-ből felerősített PCR-termékek jellegzetes restrikciós fragmentumhossz polimorfizmust mutatnak Ava II enzimmel 37 °C-on végzett inkubálás után.

2.   Pastrik és Maiss (2000) PCR-protokolja

2.1.   Oligonukleotid primerek:

| Ps-1 előre haladó primer | 5′- agt cga acg gca gcg ggg g -3′ |
| --- | --- |
| Ps-2 fordított primer | 5′- ggg gat ttc aca tcg gtc ttg ca -3′ |

Ps-1 előre haladó primer

5′- agt cga acg gca gcg ggg g -3′

Ps-2 fordított primer

5′- ggg gat ttc aca tcg gtc ttg ca -3′

Várható fragmentum méret az R. solanacearum DNS templátból = 553 bp.

2.2.   PCR reakcióelegy

| Reagens | Mennyiség reakciónként | Végkoncentráció |
| --- | --- | --- |
| Steril UPW | 16,025 μl | |
| 10X PCR puffer (9) | 2,5 μl | 1X (1,5 mM MgCl2) |
| BSA (V. frakció) (10 %) | 0,25 μl | 0,1 % |
| d-nTP elegy (20mM) | 0,125 μl | 0,1 mM |
| Ps-1 primer (10 μM) | 0,5 μl | 0,2 μM |
| Ps-2 primer (10 μM) | 0,5 μl | 0,2 μM |
| Taq polimeráz (5U/μl) (9) | 0,1 μl | 0,5 U |
| A minta térfogata | 5,0 μl | |
| Össztérfogat: | 25,0 μl | |
| Megjegyzés: Eredetileg MJ Research PTC 200 thermocycler-re optimalizálták Gibco Taq polimerázzal.
  A Perkin Elmer AmpliTaq és a puffer alkalmazható azonos koncentrációban. |

Reagens

Mennyiség reakciónként

Végkoncentráció

Steril UPW

16,025 μl

10X PCR puffer (9)

2,5 μl

1X (1,5 mM MgCl2)

BSA (V. frakció) (10 %)

0,25 μl

0,1 %

d-nTP elegy (20mM)

0,125 μl

0,1 mM

Ps-1 primer (10 μM)

0,5 μl

0,2 μM

Ps-2 primer (10 μM)

0,5 μl

0,2 μM

Taq polimeráz (5U/μl) (9)

0,1 μl

0,5 U

A minta térfogata

5,0 μl

Össztérfogat:

25,0 μl

Megjegyzés: Eredetileg MJ Research PTC 200 thermocycler-re optimalizálták Gibco Taq polimerázzal.

A Perkin Elmer AmpliTaq és a puffer alkalmazható azonos koncentrációban.

2.3.   A PCR-reakció feltételei

Futtassuk a következő programot:

| 1 ciklusban: | i. | 5 percig 95 °C-on (DNS templát denaturálása) |
| --- | --- | --- |
| 35 ciklusban: | ii. | 30 másodpercig 95 °C-on (DNS templát denaturálása) |
| | iii. | 30 másodpercig 68 °C-on (primerek temperálása) |
| | iv. | 45 másodpercig 72 °C-on (másolat meghosszabbítása) |
| 1 ciklusban: | v. | 5 percig 72 °C-on (végső meghosszabbítás) |
| | vi. | tartsuk 4 °C-on. |

1 ciklusban:

i.

5 percig 95 °C-on (DNS templát denaturálása)

35 ciklusban:

ii.

30 másodpercig 95 °C-on (DNS templát denaturálása)

iii.

30 másodpercig 68 °C-on (primerek temperálása)

iv.

45 másodpercig 72 °C-on (másolat meghosszabbítása)

1 ciklusban:

v.

5 percig 72 °C-on (végső meghosszabbítás)

vi.

tartsuk 4 °C-on.

Megjegyzés: Ezt a programot MJ Research PTC 200 thermal cycler-re optimalizálták. Más modellek használata szükségessé teheti a ii., iii. és iv. cikluslépések időtartamának megváltoztatását.

2.4.   A fragmentum restrikciós enzim elemzése

Az R. solanacearum DNS-ből felerősített PCR-termékek jellegzetes restrikciós fragmentumhossz polimorfizmust mutatnak Taq I enzimmel 65 °C-on 30 percig végzett inkubálás után. Az R. solanacearum-specifikus fragmentumból nyert restrikciós fragmentumok mérete 457 bp és 96 bp.

3.   Multiplex PCR-protokoll belső PCR-ellenőrzéssel (Pastrik et al., 2002)

3.1.   Oligonukleotid primerek:

| RS-1-F előre haladó primer | 5′- ACT AAC GAA GCA GAG ATG CAT TA -3′ |
| --- | --- |
| RS-1-R fordított primer | 5′- CCC AGT CAC GGC AGA GAC T -3′ |
| NS-5-F előre haladó primer | 5′- AAC TTA AAG GAA TTG ACG GAA G -3′ |
| NS-6-R fordított primer | 5′- GCA TCA CAG ACC TGT TAT TGC CTC -3′ |

RS-1-F előre haladó primer

5′- ACT AAC GAA GCA GAG ATG CAT TA -3′

RS-1-R fordított primer

5′- CCC AGT CAC GGC AGA GAC T -3′

NS-5-F előre haladó primer

5′- AAC TTA AAG GAA TTG ACG GAA G -3′

NS-6-R fordított primer

5′- GCA TCA CAG ACC TGT TAT TGC CTC -3′

Várható fragmentum méret az R. solanacearum DNS templátból = 718 bp (RS-primer készlet).

Várható fragmentum méret a 18S rRNS belső PCR ellenőrzésből = 310 bp (NS-primer készlet).

3.2.   PCR reakcióelegy

| Reagens | Mennyiség reakciónként | Végkoncentráció |
| --- | --- | --- |
| Steril UPW | 12,625 μl | |
| 10X PCR-puffer (10) (15 mM MgCl2) | 2,5 μl | 1X (1,5 mM MgCl2) |
| BSA (V. frakció) (10 %) | 0,25 μl | 0,1 % |
| d-nTP elegy (20 mM) | 0,125 μl | 0,1 mM |
| RS-1-F primer (10 μM) | 2,0 μl | 0,8 μM |
| RS-1-R primer (10 μM) | 2,0 μl | 0,8 μM |
| NS-5-F primer (10 μM) (11) | 0,15 μl | 0,06 μM |
| NS-6-R primer (10 μM) (11) | 0,15 μl | 0,06 μM |
| Taq polimeráz (5 U/μl) (10) | 0,2 μl | 1,0 U |
| A minta térfogata | 5,0 μl | |
| Össztérfogat: | 25,0 μl | |

Reagens

Mennyiség reakciónként

Végkoncentráció

Steril UPW

12,625 μl

10X PCR-puffer (10) (15 mM MgCl2)

2,5 μl

1X (1,5 mM MgCl2)

BSA (V. frakció) (10 %)

0,25 μl

0,1 %

d-nTP elegy (20 mM)

0,125 μl

0,1 mM

RS-1-F primer (10 μM)

2,0 μl

0,8 μM

RS-1-R primer (10 μM)

2,0 μl

0,8 μM

NS-5-F primer (10 μM) (11)

0,15 μl

0,06 μM

NS-6-R primer (10 μM) (11)

0,15 μl

0,06 μM

Taq polimeráz (5 U/μl) (10)

0,2 μl

1,0 U

A minta térfogata

5,0 μl

Össztérfogat:

25,0 μl

3.3.   A PCR-reakció feltételei

Futtassuk a következő programot:

| 1 ciklusban: | i. | 5 percig 95 °C-on (DNS templát denaturálása) |
| --- | --- | --- |
| 35 ciklusban: | ii. | 30 másodpercig 95 °C-on (DNS templát denaturálása) |
| | iii. | 30 másodpercig 58 °C-on (primerek temperálása) |
| | iv. | 45 másodpercig 72 °C-on (másolat meghosszabbítása) |
| 1 ciklusban: | v. | 5 percig 72 °C-on (végső meghosszabbítás) |
| | vi. | tartsuk 4 °C-on. |

1 ciklusban:

i.

5 percig 95 °C-on (DNS templát denaturálása)

35 ciklusban:

ii.

30 másodpercig 95 °C-on (DNS templát denaturálása)

iii.

30 másodpercig 58 °C-on (primerek temperálása)

iv.

45 másodpercig 72 °C-on (másolat meghosszabbítása)

1 ciklusban:

v.

5 percig 72 °C-on (végső meghosszabbítás)

vi.

tartsuk 4 °C-on.

Megjegyzés: Ezt a programot MJ Research PTC 200 thermal cycler-re optimalizálták. Más modellek használata szükségessé teheti a ii., iii. és iv. cikluslépések időtartamának megváltoztatását.

3.4.   A fragmentum restrikciós enzim elemzése

Az R. solanacearum DNS-ből felerősített PCR-termékek jellegzetes restrikciós fragmentumhossz polimorfizmust mutatnak Bsm I enzimmel vagy egy izoschizomerrel (pl. Mva 1269 I) 65 °C-on 30 percig végzett inkubálás után.

4.   R. solanacearum-biovariáns-specifikus PCR-protokoll (Pastrik et al, 2001)

4.1.   Oligonukleotid primerek:

| Rs-1-F előre haladó primer | 5′- ACT AAC GAA GCA GAG ATG CAT TA -3′ |
| --- | --- |
| Rs-1-R fordított primer | 5′- CCC AGT CAC GGC AGA GAC T -3′ |
| Rs-3-R fordított primer | 5′- TTC ACG GCA AGA TCG CTC -3′ |

Rs-1-F előre haladó primer

5′- ACT AAC GAA GCA GAG ATG CAT TA -3′

Rs-1-R fordított primer

5′- CCC AGT CAC GGC AGA GAC T -3′

Rs-3-R fordított primer

5′- TTC ACG GCA AGA TCG CTC -3′

A várható fragmentum méret az R. solanacearum DNS templátból:

Rs-1-F/Rs-1-R esetén = 718 bp

Rs-1-F/Rs-3-R esetén = 716 bp

4.2.   PCR reakcióelegy

| a) | 1./2. biovariánsra specifikus PCR







  Reagens | Mennyiség reakciónként | Végkoncentráció |
| --- | --- | --- | --- |
| Steril UPW | 12,925 μl | |
| 10X PCR-puffer (12) | 2,5 μl | 1X (1,5 mM MgCl2) |
| BSA (V. frakció) (10 %) | 0,25 μl | 0,1 % |
| d-NTP elegy (20mM) | 0,125 μl | 0,1 mM |
| Rs-1-F primer (10 μM) | 2 μl | 0,8 μM |
| Rs-1-R primer (10 μM) | 2 μl | 0,8 μM |
| Taq polimeráz (5 U/μl) (12) | 0,2 μl | 1 U |
| A minta térfogata | 5,0 μl | |
| Össztérfogat: | 25,0 μl | |

a)

1./2. biovariánsra specifikus PCR

Reagens

Mennyiség reakciónként

Végkoncentráció

Steril UPW

12,925 μl

10X PCR-puffer (12)

2,5 μl

1X (1,5 mM MgCl2)

BSA (V. frakció) (10 %)

0,25 μl

0,1 %

d-NTP elegy (20mM)

0,125 μl

0,1 mM

Rs-1-F primer (10 μM)

2 μl

0,8 μM

Rs-1-R primer (10 μM)

2 μl

0,8 μM

Taq polimeráz (5 U/μl) (12)

0,2 μl

1 U

A minta térfogata

5,0 μl

Össztérfogat:

25,0 μl

| b) | 3./4./5. biovariánsra specifikus PCR







  Reagens | Mennyiség reakciónként | Végkoncentráció |
| --- | --- | --- | --- |
| Steril UPW | 14,925 μl | |
| 10X PCR-puffer (13) | 2,5 μl | 1X (1,5 mM MgCl2) |
| BSA (V. frakció) (10 %) | 0,25 μl | 0,1 % |
| dNTP elegy (20 mM) | 0,125 μl | 0,1 mM |
| Rs-1-F primer (10 μM) | 1 μl | 0,4 μM |
| Rs-3-R primer (10 μM) | 1 μl | 0,4 μM |
| Taq polimeráz (5 U/μl) (13) | 0,2 μl | 1 U |
| A minta térfogata | 5,0 μl | |
| Össztérfogat: | 25,0 μl | |

b)

3./4./5. biovariánsra specifikus PCR

Reagens

Mennyiség reakciónként

Végkoncentráció

Steril UPW

14,925 μl

10X PCR-puffer (13)

2,5 μl

1X (1,5 mM MgCl2)

BSA (V. frakció) (10 %)

0,25 μl

0,1 %

dNTP elegy (20 mM)

0,125 μl

0,1 mM

Rs-1-F primer (10 μM)

1 μl

0,4 μM

Rs-3-R primer (10 μM)

1 μl

0,4 μM

Taq polimeráz (5 U/μl) (13)

0,2 μl

1 U

A minta térfogata

5,0 μl

Össztérfogat:

25,0 μl

4.3.   A PCR-reakció feltételei

Futtassuk a következő programot az 1./2. biovariánsra- és a 3./4./5. biovariánsra specifikus reakcióknál egyaránt:

| 1 ciklusban: | i. | 5 percig 95 °C-on (DNS templát denaturálása) |
| --- | --- | --- |
| 35 ciklusban: | ii. | 30 másodpercig 95 °C-on (DNS templát denaturálása) |
| | iii. | 30 másodpercig 58 °C-on (primerek temperálása) |
| | iv. | 45 másodpercig 72 °C-on (másolat meghosszabbítása) |
| 1 ciklusban: | v. | 5 percig 72 °C-on (végső meghosszabbítás) |
| | vi. | tartsuk 4 °C-on. |

1 ciklusban:

i.

5 percig 95 °C-on (DNS templát denaturálása)

35 ciklusban:

ii.

30 másodpercig 95 °C-on (DNS templát denaturálása)

iii.

30 másodpercig 58 °C-on (primerek temperálása)

iv.

45 másodpercig 72 °C-on (másolat meghosszabbítása)

1 ciklusban:

v.

5 percig 72 °C-on (végső meghosszabbítás)

vi.

tartsuk 4 °C-on.

Megjegyzés: Ezt a programot az MJ Research PTC 200 thermal cycler-re optimalizálták. Más modellek használata szükségessé teheti a ii), iii) és iv) cikluslépések időtartamának megváltoztatását.

4.4.   A fragmentum restrikciós enzim elemzése

Az R. solanacearum DNS-ből Rs-1-F és Rs-1-R primerek felhasználásával felerősített PCR-termékek jellegzetes restrikciós fragmentumhossz polimorfizmust mutatnak Bsm I enzimmel vagy egy izoschizomerrel (pl. Mva 1269 I) 65 °C-on 30 percig végzett inkubálás után. Az R. solanacearum DNS-ből Rs-1-F és Rs-3-R primerek felhasználásával felerősített PCR-termékek nem rendelkeznek restrikciós helyekkel.

5.   A betöltő puffer elkészítés

5.1.   Brómfenol kék (10 %-os törzsoldat)

| Brómfenol kék | 5 g |
| --- | --- |
| Desztillált víz (bidest) | 50 ml |

Brómfenol kék

5 g

Desztillált víz (bidest)

50 ml

5.2.   Betöltő puffer

| Glicerin (86 %) | 3,5 ml |
| --- | --- |
| Brómfenol kék (5.1) | 300 μl |
| Desztillált víz (bidest) | 6,2 ml |

Glicerin (86 %)

3,5 ml

Brómfenol kék (5.1)

300 μl

Desztillált víz (bidest)

6,2 ml

6.   10x Tris-acetát-EDTA (TAE) puffer, pH 8,0

| Tris puffer | 48,40 g |
| --- | --- |
| Jégecet | 11,42 ml |
| EDTA (dinátrium só) | 3,72 g |
| Desztillált víz | 1,00 liter |

Tris puffer

48,40 g

Jégecet

11,42 ml

EDTA (dinátrium só)

3,72 g

Desztillált víz

1,00 liter

Hígítsuk 1x-re használat előtt.

Kereskedelmi forgalomban is kapható (pl. Invitrogen vagy azzal egyenértékű).

7. függelék

Validált reagensek a FISH-próbához

1.   Oligo-szondák

OLI-1-CY3 R. solanacearum-specifikus szonda: 5′-ggc agg tag caa gct acc ccc-3′

EUB-338-FITC nem-specifikus eubaktérium szonda: 5′-gct gcc tcc cgt agg agt-3′

2.   Fixáló oldat

[VIGYÁZAT! A FIXÁLÓ PARAFORMALDEHIDET TARTALMAZ, AMELY MÉRGEZŐ. HASZNÁLJON KESZTYŰT, ÉS NE LÉLEGEZZE BE. TANÁCSOS VEGYIFÜLKÉBEN DOLGOZNI.]

| i. | Melegítsünk 9 ml molekuláris fokozatú vizet (pl. Ultra tiszta vizet (UPW)) körülbelül 60 °C-ra, és adjunk hozzá 0,4 g paraformaldehidet. A paraformaldehid feloldódik 5 csepp 1N NaOH hozzáadása és mágneses keverőbottal végzett keverés után. |
| --- | --- |

i.

Melegítsünk 9 ml molekuláris fokozatú vizet (pl. Ultra tiszta vizet (UPW)) körülbelül 60 °C-ra, és adjunk hozzá 0,4 g paraformaldehidet. A paraformaldehid feloldódik 5 csepp 1N NaOH hozzáadása és mágneses keverőbottal végzett keverés után.

| ii. | Állítsuk be a pH-t 7,0-ra 1ml 0,1M foszfát-puffer (PB; pH 7,0) és 5 csepp 1N HCl hozzáadásával. Ellenőrizzük a pH-t indikátorpapírral, és szükség esetén állítsuk be HCl-lel vagy NaOH-val. [FIGYELEM! NE HASZNÁLJON PH-MÉRŐT A PARAFORMALEDHIDET TARTALMAZÓ OLDATOKBAN.] |
| --- | --- |

ii.

Állítsuk be a pH-t 7,0-ra 1ml 0,1M foszfát-puffer (PB; pH 7,0) és 5 csepp 1N HCl hozzáadásával. Ellenőrizzük a pH-t indikátorpapírral, és szükség esetén állítsuk be HCl-lel vagy NaOH-val. [FIGYELEM! NE HASZNÁLJON PH-MÉRŐT A PARAFORMALEDHIDET TARTALMAZÓ OLDATOKBAN.]

| iii. | Szűrjük át az oldatot 0,22 μm membránszűrőn, és pormentesen 4 °C-on a további használatig. |
| --- | --- |

iii.

Szűrjük át az oldatot 0,22 μm membránszűrőn, és pormentesen 4 °C-on a további használatig.

3.   3x Hibmix

| NaCl | 2,7 M |
| --- | --- |
| Tris-HCl | 60 mM (pH 7,4) |
| EDTA (szűréssel sterilizált és autoklávozott) | 15 mM |

NaCl

2,7 M

Tris-HCl

60 mM (pH 7,4)

EDTA (szűréssel sterilizált és autoklávozott)

15 mM

Hígítsuk 1x-re szükség szerint.

4.   Hibridizációs oldat

| 1x Hibmix | |
| --- | --- |
| Nátrium-dodecil szulfát (SDS) | 0,01 % |
| Formamid | 30 % |
| EUB 338 szonda | 5 ng/μl |
| OLI-1 vagy OLI-2 szonda | 5 ng/μl |

1x Hibmix

Nátrium-dodecil szulfát (SDS)

0,01 %

Formamid

30 %

EUB 338 szonda

5 ng/μl

OLI-1 vagy OLI-2 szonda

5 ng/μl

Készítsünk nagyobb mennyiséget a hibridizációs oldatból az 1. táblázatban megadott értékek szerint. Mindegyik lemezhez (melyek 2 különböző mintát tartalmaznak, és azok másolatait) 90 μl hibridizációs oldatra van szükség. FONTOS: A FORMAMID NAGYON MÉRGEZŐ, EZÉRT VISELJEN KESZTYŰT, ÉS TEGYE MEG A SZÜKSÉGES ÓVINTÉZKEDÉSEKET!

1. táblázat   A hibridizációs elegy elkészítéséhez javasolt mennyiségek

| A lemezek száma: | 1 | 4 | 6 | 8 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Steril UPW | 23,1 | 92,4 | 138,6 | 184,8 | 231,0 |
| 3x hibmix | 30,0 | 120,0 | 180,0 | 240,0 | 300,0 |
| 1 % SDS | 0,9 | 3,6 | 5,4 | 7,2 | 9,0 |
| Formamid | 27,0 | 108,0 | 162,0 | 216,0 | 270,0 |
| EUB 338 szonda (100 ng/μl) | 4,5 | 18,0 | 27,0 | 36,0 | 45,0 |
| OLI-1 vagy OLI-2 szonda (100 ng/μl) | 4,5 | 18,0 | 27,0 | 36,0 | 45,0 |
| Össztérfogat (μl) | 90,0 | 360,0 | 540,0 | 720,0 | 900,0 |
| Megjegyzés: A fényérzékeny oligo-szondákat tartalmazó oldatokat tároljuk sötétben –20 °C-on.
  Óvjuk a közvetlen napfénytől és a mesterséges fénytől a használat során. |

A lemezek száma:

1

4

6

8

10

Steril UPW

23,1

92,4

138,6

184,8

231,0

3x hibmix

30,0

120,0

180,0

240,0

300,0

1 % SDS

0,9

3,6

5,4

7,2

9,0

Formamid

27,0

108,0

162,0

216,0

270,0

EUB 338 szonda (100 ng/μl)

4,5

18,0

27,0

36,0

45,0

OLI-1 vagy OLI-2 szonda (100 ng/μl)

4,5

18,0

27,0

36,0

45,0

Össztérfogat (μl)

90,0

360,0

540,0

720,0

900,0

Megjegyzés: A fényérzékeny oligo-szondákat tartalmazó oldatokat tároljuk sötétben –20 °C-on.

Óvjuk a közvetlen napfénytől és a mesterséges fénytől a használat során.

5.   0,1 M Foszfát-puffer, pH 7,0

| Na2HPO4 | 8,52 g |
| --- | --- |
| KH2PO4 | 5,44 g |
| Desztillált víz | 1,00 liter |

Na2HPO4

8,52 g

KH2PO4

5,44 g

Desztillált víz

1,00 liter

Oldjuk fel az összetevőket, ellenőrizzük a pH-t, és sterilizáljuk autoklávban 121 °C-on 15 percig.

8. függelék

A padlizsán és a paradicsom termesztése

Vessünk el paradicsom (Lycopersicon esculentum) vagy padlizsán (Solanum melongena) vetőmagját pasztörizált vetőmag elvetésénél használt komposztba. Ültessük át a teljesen szétnyílt sziklevelekkel rendelkező palántákat (10–14 nap) pasztörizált tenyészedénybe való ültetésnél használt komposztba.

A padlizsán- vagy a paradicsomnövényeket üvegházban kell nevelni a beoltást megelőzően a következő környezeti feltételek mellett:

| Nappalhossz: | 14 óra vagy természetes nappalhossz, ha az hosszabb; |
| --- | --- |
| Hőmérséklet: | nappali: 21–24 °C,
  éjszakai:.14–18 °C |
| Fogékony paradicsomfajta: | »Moneymaker« |
| Fogékony padlizsánfajta: | »Black Beauty« |
| Beszállítók: | lásd a honlapot: http://forum.europa.eu.int/Public/irc/sanco/Home/main |

Nappalhossz:

14 óra vagy természetes nappalhossz, ha az hosszabb;

Hőmérséklet:

nappali: 21–24 °C,

éjszakai:.14–18 °C

Fogékony paradicsomfajta:

»Moneymaker«

Fogékony padlizsánfajta:

»Black Beauty«

Beszállítók:

lásd a honlapot: http://forum.europa.eu.int/Public/irc/sanco/Home/main

IRODALOMJEGYZÉK

| 1. | Amann, R.I., L. Krumholz and D.A. Stahl. 1990. Fluorescent-oligonucleotide probing of whole cells for determinative, phylogenetic and environmental studies in microbiology. J. Bacteriol. 172: 762-770. |
| --- | --- |

1.

Amann, R.I., L. Krumholz and D.A. Stahl. 1990. Fluorescent-oligonucleotide probing of whole cells for determinative, phylogenetic and environmental studies in microbiology. J. Bacteriol. 172: 762-770.

| 2. | Anon. 1998. Council Directive 98/57/EC of 20 July 1998 on the control of Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. Official Journal of the European Communities L235, 1-39. |
| --- | --- |

2.

Anon. 1998. Council Directive 98/57/EC of 20 July 1998 on the control of Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. Official Journal of the European Communities L235, 1-39.

| 3. | Boudazin, G., A.C. Le Roux, K. Josi, P. Labarre and B. Jouan. 1999. Design of division specific primers of Ralstonia solanacearum and application to the identification of European isolates. European Journal of Plant Pathology 105; 373-380. |
| --- | --- |

3.

Boudazin, G., A.C. Le Roux, K. Josi, P. Labarre and B. Jouan. 1999. Design of division specific primers of Ralstonia solanacearum and application to the identification of European isolates. European Journal of Plant Pathology 105; 373-380.

| 4. | Caruso, P., Gorris, M.T., Cambra, M., Palomo, J.L., Collar, J and Lopez, M.M. 2002. Enrichment Double-Antibody Sandwich Indirect Enzyme-Linked Immunosorbent Assay That Uses a Specific Monoclonal Antibody for sensitive Detection of Ralstonia solanacearum in Asymptomatic Potato Tubers. Applied and Environmental Microbiology, 68, 3634-3638. |
| --- | --- |

4.

Caruso, P., Gorris, M.T., Cambra, M., Palomo, J.L., Collar, J and Lopez, M.M. 2002. Enrichment Double-Antibody Sandwich Indirect Enzyme-Linked Immunosorbent Assay That Uses a Specific Monoclonal Antibody for sensitive Detection of Ralstonia solanacearum in Asymptomatic Potato Tubers. Applied and Environmental Microbiology, 68, 3634-3638.

| 5. | Cook, D., Barlow, E. and Sequeira, L. 1989. Genetic diversity of Pseudomonas solanacearum: detection of restriction fragment length polymorphisms with DNA probes that specify virulence and the hypersensitive response. Molecular Plant-Microbe Interactions 1:113-121. |
| --- | --- |

5.

Cook, D., Barlow, E. and Sequeira, L. 1989. Genetic diversity of Pseudomonas solanacearum: detection of restriction fragment length polymorphisms with DNA probes that specify virulence and the hypersensitive response. Molecular Plant-Microbe Interactions 1:113-121.

| 6. | Elphinstone, J.G., Hennessy, J., Wilson, J.K. and Stead, D.E. 1996. Sensitivity of detection of Ralstonia solanacearum in potato tuber extracts. EPPO Bulletin 26; 663-678. |
| --- | --- |

6.

Elphinstone, J.G., Hennessy, J., Wilson, J.K. and Stead, D.E. 1996. Sensitivity of detection of Ralstonia solanacearum in potato tuber extracts. EPPO Bulletin 26; 663-678.

| 7. | Englebrecht, M.C. (1994) Modification of a semi-selective medium for the isolation and quantification of Pseudomonas solanacearum. In: A.C. Hayward (ed.) Bacterial Wilt Newsletter 10, 3-5. Australian Centre for International Agricultural Research, Canberra, Australia. |
| --- | --- |

7.

Englebrecht, M.C. (1994) Modification of a semi-selective medium for the isolation and quantification of Pseudomonas solanacearum. In: A.C. Hayward (ed.) Bacterial Wilt Newsletter 10, 3-5. Australian Centre for International Agricultural Research, Canberra, Australia.

| 8. | Hayward, A.C. 1964. Characteristics of Pseudomonas solanacearum. Journal of Applied Bacteriology 27; 265-277. |
| --- | --- |

8.

Hayward, A.C. 1964. Characteristics of Pseudomonas solanacearum. Journal of Applied Bacteriology 27; 265-277.

| 9. | Hayward, A.C., El-Nashaar, H.M., Nydegger, U. and De Lindo, L. 1990. Variation in nitrate metabolism in biovars of Pseudomonas solanacearum. Journal of Applied Bacteriology 69; 269-280. |
| --- | --- |

9.

Hayward, A.C., El-Nashaar, H.M., Nydegger, U. and De Lindo, L. 1990. Variation in nitrate metabolism in biovars of Pseudomonas solanacearum. Journal of Applied Bacteriology 69; 269-280.

| 10. | Ito, S., Y. Ushijima, T. Fujii, S. Tanaka, M. Kameya-Iwaki, S. Yoshiwara and F. Kishi. 1998. Detection of viable cells of Ralstonia solanacearum in soil using a semi-selective medium and a PCR technique. J. Phytopathology 146; 379-384. |
| --- | --- |

10.

Ito, S., Y. Ushijima, T. Fujii, S. Tanaka, M. Kameya-Iwaki, S. Yoshiwara and F. Kishi. 1998. Detection of viable cells of Ralstonia solanacearum in soil using a semi-selective medium and a PCR technique. J. Phytopathology 146; 379-384.

| 11. | Janse, J.D. (1988) A detection method for Pseudomonas solanacearum in symptomless potato tubers and some data on its sensitivity and specificity. Bulletin OEPP/EPPO Bulletin 18, 343-351. |
| --- | --- |

11.

Janse, J.D. (1988) A detection method for Pseudomonas solanacearum in symptomless potato tubers and some data on its sensitivity and specificity. Bulletin OEPP/EPPO Bulletin 18, 343-351.

| 12. | Janse, J.D. 1991. Infra- and intra-specific classification of Pseudomonas solanacaerum strains using whole cell fatty-acid analysis. Systematic and Applied Microbiology 14; 335-345. |
| --- | --- |

12.

Janse, J.D. 1991. Infra- and intra-specific classification of Pseudomonas solanacaerum strains using whole cell fatty-acid analysis. Systematic and Applied Microbiology 14; 335-345.

| 13. | Kelman, A. 1954. The relationship of pathogenicity of Pseudomonas solanacearum to colony appearance on a tetrazolium medium. Phytopathology 44; 693-695. |
| --- | --- |

13.

Kelman, A. 1954. The relationship of pathogenicity of Pseudomonas solanacearum to colony appearance on a tetrazolium medium. Phytopathology 44; 693-695.

| 14. | Klement Z.; Rudolph, K and D.C. Sands, 1990. Methods in Phytobacteriology. Akadémiai Kiadó, Budapest, 568 pp. |
| --- | --- |

14.

Klement Z.; Rudolph, K and D.C. Sands, 1990. Methods in Phytobacteriology. Akadémiai Kiadó, Budapest, 568 pp.

| 15. | Lelliott, R.A. and Stead, D.E. 1987. Methods for the diagnosis of bacterial diseases of plants. Blackwell scientific Publications Ltd., Oxford. 216 pp. |
| --- | --- |

15.

Lelliott, R.A. and Stead, D.E. 1987. Methods for the diagnosis of bacterial diseases of plants. Blackwell scientific Publications Ltd., Oxford. 216 pp.

| 16. | Lopez, M.M., Gorris, M.T., Llop, P., Cubero, J., Vicedo, B., Cambra, M., 1997. Selective enrichment improves selective isolation, serological and molecular detection of plant pathogenic bacteria. In: H.W. Dehne et al., (eds). Klewer Academic Publishers. pp. 117-121. |
| --- | --- |

16.

Lopez, M.M., Gorris, M.T., Llop, P., Cubero, J., Vicedo, B., Cambra, M., 1997. Selective enrichment improves selective isolation, serological and molecular detection of plant pathogenic bacteria. In: H.W. Dehne et al., (eds). Klewer Academic Publishers. pp. 117-121.

| 17. | Louws, F.J., Fulbright, D.W., Stephens, C.T. and De Bruijn, F.J., 1994. Specific genomic fingerprints of phytopathogenic Xanthomonas and Pseudomonas pathovars and strains generated with repetitive sequences and PCR. Applied and Environmental Microbiology, 60, 2286-2295. |
| --- | --- |

17.

Louws, F.J., Fulbright, D.W., Stephens, C.T. and De Bruijn, F.J., 1994. Specific genomic fingerprints of phytopathogenic Xanthomonas and Pseudomonas pathovars and strains generated with repetitive sequences and PCR. Applied and Environmental Microbiology, 60, 2286-2295.

| 18. | Louws, F.J., Fulbright, D.W., Stephens, C.T. and De Bruijn, F.J. 1995. Differentiation of genomic structure by rep-PCR fingerprinting to rapidly classify Xanthomonas campestris pv. vesicatoria. Phytopathology 85; 528-536. |
| --- | --- |

18.

Louws, F.J., Fulbright, D.W., Stephens, C.T. and De Bruijn, F.J. 1995. Differentiation of genomic structure by rep-PCR fingerprinting to rapidly classify Xanthomonas campestris pv. vesicatoria. Phytopathology 85; 528-536.

| 19. | Opina, N., F. Tavner, G. Holloway, J.-F Wang, T.-H Li, R. Maghirang, M. Fegan, A.C. Hayward, V. Krishnapillai, W.F. Hong, B.W. Holloway, J.N. Timmis. 1997. A novel method for development of species and strain-specific DNA probes and PCR primers for identifying Burkholderia solanacearum (formerly Pseudomonas solanacearum). As Pac. J. Mol. Biol. Biotechnol. 5; 19-33. |
| --- | --- |

19.

Opina, N., F. Tavner, G. Holloway, J.-F Wang, T.-H Li, R. Maghirang, M. Fegan, A.C. Hayward, V. Krishnapillai, W.F. Hong, B.W. Holloway, J.N. Timmis. 1997. A novel method for development of species and strain-specific DNA probes and PCR primers for identifying Burkholderia solanacearum (formerly Pseudomonas solanacearum). As Pac. J. Mol. Biol. Biotechnol. 5; 19-33.

| 20. | Pastrik, K.H. and Maiss, E. 2000. Detection of R. solanacearum in potato tubers by polymerase chain reaction. J. Phytopathology 148; 619-626. |
| --- | --- |

20.

Pastrik, K.H. and Maiss, E. 2000. Detection of R. solanacearum in potato tubers by polymerase chain reaction. J. Phytopathology 148; 619-626.

| 21. | Pastrik, K.H., Elphinstone, J.G. and Pukall, R. 2002. Sequence analysis and detection of Ralstonia solanacearum by multiplex PCR amplification of 16S-23S ribosomal intergenic spacer region with internal positive control. European Journal of Plant Pathology 108, 831-842. |
| --- | --- |

21.

Pastrik, K.H., Elphinstone, J.G. and Pukall, R. 2002. Sequence analysis and detection of Ralstonia solanacearum by multiplex PCR amplification of 16S-23S ribosomal intergenic spacer region with internal positive control. European Journal of Plant Pathology 108, 831-842.

| 22. | Robinson-Smith, A., Jones, P., Elphinstone, J.G. and Forde, S.M.D. (1995) Production of antibodies to Pseudomonas solanacearum, the causative agent of bacterial wilt. Food and Agricultural Immunology 7, 67-79. |
| --- | --- |

22.

Robinson-Smith, A., Jones, P., Elphinstone, J.G. and Forde, S.M.D. (1995) Production of antibodies to Pseudomonas solanacearum, the causative agent of bacterial wilt. Food and Agricultural Immunology 7, 67-79.

| 23. | Schaad, W. 2001. Laboratory guide for identification of plant pathogenic bacteria. Schaad [Hrsg.]. - 3. ed.; St. Paul, Minnesota: 373 pp. |
| --- | --- |

23.

Schaad, W. 2001. Laboratory guide for identification of plant pathogenic bacteria. Schaad [Hrsg.]. - 3. ed.; St. Paul, Minnesota: 373 pp.

| 24. | Seal, S.E., L.A. Jackson, J.P.W. Young, and M.J. Daniels. 1993. Detection of Pseudomonas solanacearum, Pseudomonas syzygii, Pseudomonas pickettii and Blood Disease Bacterium by partial 16S rRNA sequencing: construction of oligonucleotide primers for sensitive detection by polymerase chain reaction. J. Gen. Microbiol. 139: 1587-1594. |
| --- | --- |

24.

Seal, S.E., L.A. Jackson, J.P.W. Young, and M.J. Daniels. 1993. Detection of Pseudomonas solanacearum, Pseudomonas syzygii, Pseudomonas pickettii and Blood Disease Bacterium by partial 16S rRNA sequencing: construction of oligonucleotide primers for sensitive detection by polymerase chain reaction. J. Gen. Microbiol. 139: 1587-1594.

| 25. | Smith, J.J., Offord, L.C., Holderness, M. and Saddler, G.S. 1995. Genetic diversity of Burkholderia solanacearum (synonym Pseudomonas solanacearum) race 3 in Kenya. Applied and Environmental Microbiology 61; 4262-4268. |
| --- | --- |

25.

Smith, J.J., Offord, L.C., Holderness, M. and Saddler, G.S. 1995. Genetic diversity of Burkholderia solanacearum (synonym Pseudomonas solanacearum) race 3 in Kenya. Applied and Environmental Microbiology 61; 4262-4268.

| 26. | Stead, D.E. 1992. Grouping of plant pathogenic and some other Pseudomonas spp. using cellular fatty-acid profiles. International Journal of Systematic Bacteriology 42; 281-295. |
| --- | --- |

26.

Stead, D.E. 1992. Grouping of plant pathogenic and some other Pseudomonas spp. using cellular fatty-acid profiles. International Journal of Systematic Bacteriology 42; 281-295.

| 27. | Taghavi, M., Hayward, A.C., Sly, L.I., Fegan, M. 1996. Analysiss of the phylogenetic relationships of strains of Burkholderia solanacearum, Pseudomonas syzygii, and the blood disease bacterium of banana based on 16S rRNA gene sequences. International Journal of Systematic Bacteriology 46; 10-15. |
| --- | --- |

27.

Taghavi, M., Hayward, A.C., Sly, L.I., Fegan, M. 1996. Analysiss of the phylogenetic relationships of strains of Burkholderia solanacearum, Pseudomonas syzygii, and the blood disease bacterium of banana based on 16S rRNA gene sequences. International Journal of Systematic Bacteriology 46; 10-15.

| 28. | Van Der Wolf, J.M., Bonants, P.J.M., Smith, J.J., Hagenaar, M., Nijhuis, E., Van Beckhoven, J.R.C., Saddler, G.S., Trigalet, A., Feuillade, R. 1998. Genetic diversity of Ralstonia solanacearum Race 3 in Western Europe as determined by AFLP, RC-PFGE and rep-PCR. In: Prior, P., Allen, C. and Elphinstone, J. (eds.) Bacterial wilt disease: Molecular and Ecological Aspects. Springer (Berlin) pp. 44-49. |
| --- | --- |

28.

Van Der Wolf, J.M., Bonants, P.J.M., Smith, J.J., Hagenaar, M., Nijhuis, E., Van Beckhoven, J.R.C., Saddler, G.S., Trigalet, A., Feuillade, R. 1998. Genetic diversity of Ralstonia solanacearum Race 3 in Western Europe as determined by AFLP, RC-PFGE and rep-PCR. In: Prior, P., Allen, C. and Elphinstone, J. (eds.) Bacterial wilt disease: Molecular and Ecological Aspects. Springer (Berlin) pp. 44-49.

| 29. | Weller, S.A., Elphinstone, J.G., Smith, N., Stead, D.E. and Boonham, N. 1999. Detection of Ralstonia solanacearum strains using an automated and quantitative flourogenic 5’ nuclease TaqMan assay. Applied and Environmental Microbiology 66; 2853-2858. |
| --- | --- |

29.

Weller, S.A., Elphinstone, J.G., Smith, N., Stead, D.E. and Boonham, N. 1999. Detection of Ralstonia solanacearum strains using an automated and quantitative flourogenic 5’ nuclease TaqMan assay. Applied and Environmental Microbiology 66; 2853-2858.

| 30. | Wullings, B.A., A.R. van Beuningen, J.D. Janse and A.D.L. Akkermans. 1998. Detection of R. solanacearum, which causes brown rot of potato, by fluorescent in situ hybridization with 23s rRNA-targeted probes. Appl. Environ. Microbiol. 64: 4546-4554. |
| --- | --- |

30.

Wullings, B.A., A.R. van Beuningen, J.D. Janse and A.D.L. Akkermans. 1998. Detection of R. solanacearum, which causes brown rot of potato, by fluorescent in situ hybridization with 23s rRNA-targeted probes. Appl. Environ. Microbiol. 64: 4546-4554.

III. MELLÉKLET

| 1. | A károsító minden olyan gyanított előfordulása esetén, amikor a szűrővizsgálat(ok) során pozitív eredmény került megállapításra – a felsorolt növényanyag és minden egyéb eset vonatkozásában – a II. mellékletben meghatározott vonatkozó módszereknek megfelelően, és a gyanú az említett módszerek befejezése révén megerősítésre vagy eloszlatásra vár, meg kell őrizni és megfelelően fent kell tartani:






  — | az összes gumót és – amennyiben lehetséges – az összes növényt, amelyekből mintát vettünk, |
| --- | --- | --- |

1.

A károsító minden olyan gyanított előfordulása esetén, amikor a szűrővizsgálat(ok) során pozitív eredmény került megállapításra – a felsorolt növényanyag és minden egyéb eset vonatkozásában – a II. mellékletben meghatározott vonatkozó módszereknek megfelelően, és a gyanú az említett módszerek befejezése révén megerősítésre vagy eloszlatásra vár, meg kell őrizni és megfelelően fent kell tartani:

—

az összes gumót és – amennyiben lehetséges – az összes növényt, amelyekből mintát vettünk,

| — | a kivonatok maradékait és a szűrővizsgálat(ok)hoz készített további anyagokat, pl. immunfluoreszcenciás lemezeket,
  és |
| --- | --- |

—

a kivonatok maradékait és a szűrővizsgálat(ok)hoz készített további anyagokat, pl. immunfluoreszcenciás lemezeket,

és

| — | a teljes vonatkozó dokumentációt, az említett módszerek befejezéséig. |
| --- | --- |

—

a teljes vonatkozó dokumentációt, az említett módszerek befejezéséig.

A gumók megőrzése lehetőséget fog biztosítani a fajtavizsgálat elvégzésére, amennyiben helyénvaló.

| 2. | A károsító előfordulásának pozitív megerősítése esetén, meg kell őrizni és megfelelően fent kell tartani:






  — | az 1. bekezdésben meghatározott anyagokat,
  és |
| --- | --- | --- |

2.

A károsító előfordulásának pozitív megerősítése esetén, meg kell őrizni és megfelelően fent kell tartani:

—

az 1. bekezdésben meghatározott anyagokat,

és

| — | megfelelő esetben a gumó- vagy növénykivonattal beoltott, fertőzött paradicsomból vagy padlizsánból vett mintát,
  és |
| --- | --- |

—

megfelelő esetben a gumó- vagy növénykivonattal beoltott, fertőzött paradicsomból vagy padlizsánból vett mintát,

és

| — | a károsító izolált tenyészetét, |
| --- | --- |

—

a károsító izolált tenyészetét,

legalább egy hónapig az 5. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás bejelentését követően.

IV. MELLÉKLET

Az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett vizsgálat elemei – amennyiben helytállók – az alábbiakat foglalják magukba:

| i. | azokat a termőhelyeket,






  — | ahol a károsítóval fertőzöttnek talált burgonyával klonális rokonságban álló burgonyát termesztenek vagy termesztettek, |
| --- | --- | --- |

i.

azokat a termőhelyeket,

—

ahol a károsítóval fertőzöttnek talált burgonyával klonális rokonságban álló burgonyát termesztenek vagy termesztettek,

| — | ahol a károsítóval fertőzöttnek talált paradicsommal azonos forrásból származó paradicsomot termesztenek vagy termesztettek, |
| --- | --- |

—

ahol a károsítóval fertőzöttnek talált paradicsommal azonos forrásból származó paradicsomot termesztenek vagy termesztettek,

| — | ahol olyan burgonyát vagy paradicsomot termesztenek vagy termesztettek, amelyet hatósági ellenőrzés alá helyeztek a károsító szervezet előfordulásának gyanúja miatt, |
| --- | --- |

—

ahol olyan burgonyát vagy paradicsomot termesztenek vagy termesztettek, amelyet hatósági ellenőrzés alá helyeztek a károsító szervezet előfordulásának gyanúja miatt,

| — | ahol a károsítóval fertőzöttnek talált termőhelyen termesztett burgonyával klonális rokonságban álló burgonyát termesztenek vagy termesztettek, |
| --- | --- |

—

ahol a károsítóval fertőzöttnek talált termőhelyen termesztett burgonyával klonális rokonságban álló burgonyát termesztenek vagy termesztettek,

| — | ahol burgonyát vagy paradicsomot termesztenek, és amelyek fertőzött termőhelyek szomszédságában találhatók, beleértve az olyan termőhelyeket, ahol – közvetlenül, vagy közös szolgáltatón keresztül – közösen használnak termelési eszközöket és létesítményeket, |
| --- | --- |

—

ahol burgonyát vagy paradicsomot termesztenek, és amelyek fertőzött termőhelyek szomszédságában találhatók, beleértve az olyan termőhelyeket, ahol – közvetlenül, vagy közös szolgáltatón keresztül – közösen használnak termelési eszközöket és létesítményeket,

| — | ahol bármely olyan forrásból származó felszíni vizet használnak öntözés vagy permetezés céljára, amelynél fennáll vagy megerősítést nyert a károsítóval való fertőzöttség gyanúja, |
| --- | --- |

—

ahol bármely olyan forrásból származó felszíni vizet használnak öntözés vagy permetezés céljára, amelynél fennáll vagy megerősítést nyert a károsítóval való fertőzöttség gyanúja,

| — | ahol olyan forrásból származó felszíni vizet használnak öntözés vagy permetezés céljára, amely közös használatban van olyan termőhelyekkel, amelyeknél fennáll vagy megerősítést nyert a károsítóval való fertőzöttség gyanúja, |
| --- | --- |

—

ahol olyan forrásból származó felszíni vizet használnak öntözés vagy permetezés céljára, amely közös használatban van olyan termőhelyekkel, amelyeknél fennáll vagy megerősítést nyert a károsítóval való fertőzöttség gyanúja,

| — | amely olyan felszíni vízzel van vagy volt elöntve, amelynél fennáll vagy megerősítést nyert a károsítóval való fertőzöttség gyanúja; |
| --- | --- |

—

amely olyan felszíni vízzel van vagy volt elöntve, amelynél fennáll vagy megerősítést nyert a károsítóval való fertőzöttség gyanúja;

és

| ii. | ahol megerősítést nyert, hogy a tábla/táblák vagy a termőhely(ek) öntözésére vagy permetezésére használt, vagy az azokat elöntő felszíni vizek fertőzöttek a károsítóval. |
| --- | --- |

ii.

ahol megerősítést nyert, hogy a tábla/táblák vagy a termőhely(ek) öntözésére vagy permetezésére használt, vagy az azokat elöntő felszíni vizek fertőzöttek a károsítóval.

V. MELLÉKLET

| 1. | A feltételezett fertőzés mértékének az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja és c) pontjának iii. alpontja szerinti meghatározásánál figyelembe vett elemek:






  — | az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősülő termőhelyen termesztett felsorolt növényanyagot, |
| --- | --- | --- |

1.

A feltételezett fertőzés mértékének az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja és c) pontjának iii. alpontja szerinti meghatározásánál figyelembe vett elemek:

—

az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősülő termőhelyen termesztett felsorolt növényanyagot,

| — | az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősülő felsorolt növényanyaggal termelési kapcsolatban álló termőhely(ek)et vagy tárolóhelyeket, beleértve azokat, ahol – közvetlenül, vagy közös szolgáltatón keresztül – közösen használnak termelési eszközöket és létesítményeket, |
| --- | --- |

—

az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősülő felsorolt növényanyaggal termelési kapcsolatban álló termőhely(ek)et vagy tárolóhelyeket, beleértve azokat, ahol – közvetlenül, vagy közös szolgáltatón keresztül – közösen használnak termelési eszközöket és létesítményeket,

| — | a felsorolt növényanyagot, amelyet az előző francia bekezdésben említett termőhelye(ke)n termesztettek, vagy amely jelen volt ilyen termőhelye(ke)n abban az időszakban, amikor az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősülő növényanyag jelen volt az első francia bekezdésben említett termőhelyeken, |
| --- | --- |

—

a felsorolt növényanyagot, amelyet az előző francia bekezdésben említett termőhelye(ke)n termesztettek, vagy amely jelen volt ilyen termőhelye(ke)n abban az időszakban, amikor az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősülő növényanyag jelen volt az első francia bekezdésben említett termőhelyeken,

| — | a raktárakat, ahol a fenti termőhelyekről származó felsorolt növényanyagot tárolják, |
| --- | --- |

—

a raktárakat, ahol a fenti termőhelyekről származó felsorolt növényanyagot tárolják,

| — | mindazokat a gépeket, járműveket, hajókat, raktárakat, vagy azok részeit, valamint minden egyéb tárgyat, beleértve a csomagolóanyagokat is, amelyek érintkezésbe kerülhettek az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősülő felsorolt növényanyaggal, |
| --- | --- |

—

mindazokat a gépeket, járműveket, hajókat, raktárakat, vagy azok részeit, valamint minden egyéb tárgyat, beleértve a csomagolóanyagokat is, amelyek érintkezésbe kerülhettek az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősülő felsorolt növényanyaggal,

| — | mindazt a felsorolt növényanyagot, amely az előző francia bekezdésben felsorolt építmények vagy tárgyak bármelyikében tárolásra került, vagy bármelyikével érintkezésbe került ezeknek az építményeknek és tárgyaknak a tisztítását és fertőtlenítését megelőzően, |
| --- | --- |

—

mindazt a felsorolt növényanyagot, amely az előző francia bekezdésben felsorolt építmények vagy tárgyak bármelyikében tárolásra került, vagy bármelyikével érintkezésbe került ezeknek az építményeknek és tárgyaknak a tisztítását és fertőtlenítését megelőzően,

| — | az 5. cikk (1) bekezdése a) pontja i. alpontjának megfelelően elvégzett vizsgálat és laboratóriumi eljárások eredményeként, a burgonya esetében azokat a gumókat vagy növényeket, amelyek egyenes- vagy oldalági klonális kapcsolatban állnak az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősülő felsorolt növényanyaggal, illetve a paradicsom esetében azokat a növényeket, amelyek ugyanabból a forrásból származnak, mint az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősülő felsorolt növényanyag, és amelyeknél úgy tűnik, hogy – bár a károsító kimutatására irányuló vizsgálat hozhatott negatív eredményt – a fertőzés valószínűsíthető a klonális kapcsolat útján. Fajtavizsgálatra kerülhet sor a fertőzött gumók vagy növények azonosságának igazolására, |
| --- | --- |

—

az 5. cikk (1) bekezdése a) pontja i. alpontjának megfelelően elvégzett vizsgálat és laboratóriumi eljárások eredményeként, a burgonya esetében azokat a gumókat vagy növényeket, amelyek egyenes- vagy oldalági klonális kapcsolatban állnak az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősülő felsorolt növényanyaggal, illetve a paradicsom esetében azokat a növényeket, amelyek ugyanabból a forrásból származnak, mint az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősülő felsorolt növényanyag, és amelyeknél úgy tűnik, hogy – bár a károsító kimutatására irányuló vizsgálat hozhatott negatív eredményt – a fertőzés valószínűsíthető a klonális kapcsolat útján. Fajtavizsgálatra kerülhet sor a fertőzött gumók vagy növények azonosságának igazolására,

| — | az előző francia bekezdésben említett felsorolt növényanyag termőhelyét/termőhelyeit, |
| --- | --- |

—

az előző francia bekezdésben említett felsorolt növényanyag termőhelyét/termőhelyeit,

| — | az olyan felsorolt növényanyag termőhelyét/termőhelyeit, melynek öntözéséhez vagy permetezéséhez az 5. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősülő vizet használtak, |
| --- | --- |

—

az olyan felsorolt növényanyag termőhelyét/termőhelyeit, melynek öntözéséhez vagy permetezéséhez az 5. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősülő vizet használtak,

| — | a felszíni vízzel – mely esetében megerősítést nyert, hogy a károsítóval fertőzött – elárasztott táblákon termesztett felsorolt növényanyagot. |
| --- | --- |

—

a felszíni vízzel – mely esetében megerősítést nyert, hogy a károsítóval fertőzött – elárasztott táblákon termesztett felsorolt növényanyagot.

| 2. | A fertőzés lehetséges terjedésének az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja és c) pontjának iii. alpontja szerinti meghatározásánál figyelembe vett elemek:






  i. | az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti esetekben:






  — | a felsorolt növényanyag egyéb termőhelyeinek közelségét, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A fertőzés lehetséges terjedésének az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja és c) pontjának iii. alpontja szerinti meghatározásánál figyelembe vett elemek:

i.

az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti esetekben:

—

a felsorolt növényanyag egyéb termőhelyeinek közelségét,

| — | a vetőburgonya-készletek közös termesztését és felhasználását, |
| --- | --- |

—

a vetőburgonya-készletek közös termesztését és felhasználását,

| — | a felsorolt növényanyag öntözéséhez vagy permetezéséhez felszíni vizet használó termőhelyeket azokban az esetekben, amikor fennáll vagy fennállt a veszélye, hogy a felszíni víz elfolyik az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii) alpontja szerint fertőzöttnek minősített termőhelyekről, vagy elárasztja azokat; |
| --- | --- |

—

a felsorolt növényanyag öntözéséhez vagy permetezéséhez felszíni vizet használó termőhelyeket azokban az esetekben, amikor fennáll vagy fennállt a veszélye, hogy a felszíni víz elfolyik az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii) alpontja szerint fertőzöttnek minősített termőhelyekről, vagy elárasztja azokat;

| ii. | olyan esetekben, amikor az 5. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii alpontja szerint a felszíni víz fertőzöttnek minősült:






  — | a felsorolt növényanyag olyan termőhelyeit, amelyek fertőzöttnek minősített felszíni víz közelében találhatók, vagy amelyeket az ilyen felszíni víz általi elárasztás fenyeget, |
| --- | --- | --- |

ii.

olyan esetekben, amikor az 5. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii alpontja szerint a felszíni víz fertőzöttnek minősült:

—

a felsorolt növényanyag olyan termőhelyeit, amelyek fertőzöttnek minősített felszíni víz közelében találhatók, vagy amelyeket az ilyen felszíni víz általi elárasztás fenyeget,

| — | a fertőzöttnek minősített felszíni vízzel összeköttetésben lévő különálló öntözővíz tározókat, |
| --- | --- |

—

a fertőzöttnek minősített felszíni vízzel összeköttetésben lévő különálló öntözővíz tározókat,

| — | a fertőzöttnek minősített felszíni vízzel összeköttetésben lévő víztömegeket, figyelembe véve:






  — | a fertőzött víz folyásirányát és folyási sebességét, |
| --- | --- | --- |

—

a fertőzöttnek minősített felszíni vízzel összeköttetésben lévő víztömegeket, figyelembe véve:

—

a fertőzött víz folyásirányát és folyási sebességét,

| — | vadon élő burgonyafélék, mint gazdanövények jelenlétét. |
| --- | --- |

—

vadon élő burgonyafélék, mint gazdanövények jelenlétét.

| 3. | Az 5. cikk (2) bekezdése első albekezdésében említett bejelentés részletei a következőkre terjednek ki:






  — | közvetlenül a károsító jelenlétének a II. mellékletben meghatározott módszerekkel végzett laboratóriumi vizsgálat útján történt megerősítése után, legalább:






  — | burgonya esetében,






  a) | a tétel fajtaneve, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Az 5. cikk (2) bekezdése első albekezdésében említett bejelentés részletei a következőkre terjednek ki:

—

közvetlenül a károsító jelenlétének a II. mellékletben meghatározott módszerekkel végzett laboratóriumi vizsgálat útján történt megerősítése után, legalább:

—

burgonya esetében,

a)

a tétel fajtaneve,

| b) | a típus (áru-, vető-, stb.) és – ahol alkalmazható – a vetőmag kategóriája, |
| --- | --- |

b)

a típus (áru-, vető-, stb.) és – ahol alkalmazható – a vetőmag kategóriája,

| — | paradicsom esetében, a tétel fajtaneve és – ahol alkalmazható – a kategória. |
| --- | --- |

—

paradicsom esetében, a tétel fajtaneve és – ahol alkalmazható – a kategória.

| — | a 4. cikk (3) bekezdésében a feltételezett előfordulás bejelentése tekintetében meghatározott követelmények sérelme nélkül, a tagállam – amelyben az előfordulás megerősítést nyert – amikor fennáll a veszélye másik tagállam(ok)ból érkező vagy oda szállított burgonya megfertőződésének, azonnal közli az érintett tagállammal/tagállamokkal az 5. cikk (3) bekezdésének megfelelő információkat, úgymint:






  a) | a burgonyatétel fajtaneve; |
| --- | --- | --- |

—

a 4. cikk (3) bekezdésében a feltételezett előfordulás bejelentése tekintetében meghatározott követelmények sérelme nélkül, a tagállam – amelyben az előfordulás megerősítést nyert – amikor fennáll a veszélye másik tagállam(ok)ból érkező vagy oda szállított burgonya megfertőződésének, azonnal közli az érintett tagállammal/tagállamokkal az 5. cikk (3) bekezdésének megfelelő információkat, úgymint:

a)

a burgonyatétel fajtaneve;

| b) | a feladó és a címzett neve és címe; |
| --- | --- |

b)

a feladó és a címzett neve és címe;

| c) | a burgonyatétel szállításának időpontja; |
| --- | --- |

c)

a burgonyatétel szállításának időpontja;

| d) | a szállított burgonyatétel mérete; |
| --- | --- |

d)

a szállított burgonyatétel mérete;

| e) | a növényútlevél másolata vagy legalább a növényútlevél száma, ahol helyénvaló, valamint ahol helyénvaló, a termelő regisztrációs száma és a szállítási értesítés másolata. |
| --- | --- |

e)

a növényútlevél másolata vagy legalább a növényútlevél száma, ahol helyénvaló, valamint ahol helyénvaló, a termelő regisztrációs száma és a szállítási értesítés másolata.

A Bizottságot haladéktalanul értesíteni kell ezen információ közléséről.

| 4. | Az 5. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett kiegészítő bejelentés részletei a következőkre terjednek ki:
  Az összes vizsgálat lezárása után, minden egyes esetben:






  a) | a fertőzés megerősítésének időpontja; |
| --- | --- | --- |

4.

Az 5. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett kiegészítő bejelentés részletei a következőkre terjednek ki:

Az összes vizsgálat lezárása után, minden egyes esetben:

a)

a fertőzés megerősítésének időpontja;

| b) | a fertőzés forrásának és lehetséges terjedésének azonosítása céljából végzett vizsgálat rövid leírása, a szintet is beleértve; |
| --- | --- |

b)

a fertőzés forrásának és lehetséges terjedésének azonosítása céljából végzett vizsgálat rövid leírása, a szintet is beleértve;

| c) | a fertőzés azonosított vagy vélelmezett forrására/forrásaira vonatkozó információ; |
| --- | --- |

c)

a fertőzés azonosított vagy vélelmezett forrására/forrásaira vonatkozó információ;

| d) | a minősített fertőzés mértékére vonatkozó részletek, beleértve a termőhelyek számát és burgonya esetében, a tételek számát a fajta és – vetőburgonyánál – a kategória megjelölésével; |
| --- | --- |

d)

a minősített fertőzés mértékére vonatkozó részletek, beleértve a termőhelyek számát és burgonya esetében, a tételek számát a fajta és – vetőburgonyánál – a kategória megjelölésével;

| e) | a kijelölt övezetre vonatkozó részletek, beleértve a fertőzöttnek nem minősített, de az övezetbe bevont termőhelyek számát; |
| --- | --- |

e)

a kijelölt övezetre vonatkozó részletek, beleértve a fertőzöttnek nem minősített, de az övezetbe bevont termőhelyek számát;

| f) | a víz minősítésének részletei, beleértve a víztömeg nevét és helyét, és a minősítés/öntözési tilalom mértékét; |
| --- | --- |

f)

a víz minősítésének részletei, beleértve a víztömeg nevét és helyét, és a minősítés/öntözési tilalom mértékét;

| g) | a fertőzöttnek minősített paradicsomnövény szállítmányok vagy tételek esetében a 200/29/EK irányelv 13. cikke (1) bekezdésének ii. pontjában előírt okmányok és az útlevélszám, a 2000/29/EK irányelv V. melléklete A. része I.2.2. szakaszának megfelelően; |
| --- | --- |

g)

a fertőzöttnek minősített paradicsomnövény szállítmányok vagy tételek esetében a 200/29/EK irányelv 13. cikke (1) bekezdésének ii. pontjában előírt okmányok és az útlevélszám, a 2000/29/EK irányelv V. melléklete A. része I.2.2. szakaszának megfelelően;

| h) | egyéb információk a megerősített kitörésre vonatkozóan a Bizottság esetleges igénye szerint. |
| --- | --- |

h)

egyéb információk a megerősített kitörésre vonatkozóan a Bizottság esetleges igénye szerint.

VI. MELLÉKLET

| 1. | A 6. cikk (1) bekezdésében említett rendelkezések, melyek az 5. cikk (1) bekezdése a) pontja ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősített felsorolt növényanyagra vonatkoznak, a következők:






  — | állati takarmányként való felhasználás olyan hőkezelés után, hogy ne állhasson fenn a károsító túlélésének a veszélye,
  vagy |
| --- | --- | --- |

1.

A 6. cikk (1) bekezdésében említett rendelkezések, melyek az 5. cikk (1) bekezdése a) pontja ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősített felsorolt növényanyagra vonatkoznak, a következők:

—

állati takarmányként való felhasználás olyan hőkezelés után, hogy ne állhasson fenn a károsító túlélésének a veszélye,

vagy

| — | mélyre történő elásás egy olyan hulladék-ártalmatlanító telepen, ahol nem áll fenn a veszélye a mezőgazdasági területekre való átszivárgásnak vagy olyan vízforrásokkal való érintkezésnek, amelyeket mezőgazdasági területek öntözésére használhatnak,
  vagy |
| --- | --- |

—

mélyre történő elásás egy olyan hulladék-ártalmatlanító telepen, ahol nem áll fenn a veszélye a mezőgazdasági területekre való átszivárgásnak vagy olyan vízforrásokkal való érintkezésnek, amelyeket mezőgazdasági területek öntözésére használhatnak,

vagy

| — | elégetés,
  vagy |
| --- | --- |

—

elégetés,

vagy

| — | ipari feldolgozás azonnali elszállítással közvetlenül egy olyan feldolgozóüzembe, amely rendelkezik hatóságilag engedélyezett hulladék-ártalmatlanító berendezésekkel, melyek tekintetében megállapítást nyert, hogy nem áll fenn a károsító terjedésének azonosítható veszélye, és rendelkezik egy programmal legalább a szállítójárművek tisztítására és fertőtlenítésére,
  vagy |
| --- | --- |

—

ipari feldolgozás azonnali elszállítással közvetlenül egy olyan feldolgozóüzembe, amely rendelkezik hatóságilag engedélyezett hulladék-ártalmatlanító berendezésekkel, melyek tekintetében megállapítást nyert, hogy nem áll fenn a károsító terjedésének azonosítható veszélye, és rendelkezik egy programmal legalább a szállítójárművek tisztítására és fertőtlenítésére,

vagy

| — | egyéb intézkedések, feltéve, hogy megállapítást nyert, hogy nem áll fenn a károsító terjedésének azonosítható veszélye; ezekről az intézkedésekről és az indoklásukról értesíteni kell a Bizottságot és a többi tagállamot. |
| --- | --- |

—

egyéb intézkedések, feltéve, hogy megállapítást nyert, hogy nem áll fenn a károsító terjedésének azonosítható veszélye; ezekről az intézkedésekről és az indoklásukról értesíteni kell a Bizottságot és a többi tagállamot.

Bármilyen a fenti lehetőségekkel összefüggő vagy azokból eredő fennmaradó hulladékot hatóságilag jóváhagyott módszerekkel kell megsemmisíteni az irányelv VII. mellékletének megfelelően.

| 2. | A felsorolt növényanyagnak a 6. cikk (2) bekezdésében említett megfelelő felhasználása vagy ártalmatlanítása – az érintett tagállam vagy tagállamok illetékes hivatalos szerveinek felügyelete mellett, az illetékes hivatalos szervek közötti megfelelő információcserével e felügyelet mindenkori biztosítása érdekében, és azon tagállam illetékes hivatalos szervének jóváhagyásával az első és a második francia bekezdésben említett hulladék-ártalmatlanító berendezések vonatkozásában, ahol a burgonyát csomagolják vagy feldolgozzák – a következőképpen történik:






  i. | burgonyagumók esetében,






  — | fogyasztásra szánt áruburgonyaként való felhasználás, közvetlen szállításhoz és átcsomagolás nélküli felhasználáshoz csomagolva, egy megfelelő hulladék-ártalmatlanító berendezésekkel rendelkező telepen. A vetőburgonyát csak ugyanazon a telepen lehet kezelni, ha arra elkülönítve vagy tisztítás és fertőtlenítés után kerül sor,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A felsorolt növényanyagnak a 6. cikk (2) bekezdésében említett megfelelő felhasználása vagy ártalmatlanítása – az érintett tagállam vagy tagállamok illetékes hivatalos szerveinek felügyelete mellett, az illetékes hivatalos szervek közötti megfelelő információcserével e felügyelet mindenkori biztosítása érdekében, és azon tagállam illetékes hivatalos szervének jóváhagyásával az első és a második francia bekezdésben említett hulladék-ártalmatlanító berendezések vonatkozásában, ahol a burgonyát csomagolják vagy feldolgozzák – a következőképpen történik:

i.

burgonyagumók esetében,

—

fogyasztásra szánt áruburgonyaként való felhasználás, közvetlen szállításhoz és átcsomagolás nélküli felhasználáshoz csomagolva, egy megfelelő hulladék-ártalmatlanító berendezésekkel rendelkező telepen. A vetőburgonyát csak ugyanazon a telepen lehet kezelni, ha arra elkülönítve vagy tisztítás és fertőtlenítés után kerül sor,

vagy

| — | ipari feldolgozásra szánt áruburgonyaként való felhasználás, és azonnali elszállításra szánva közvetlenül egy olyan feldolgozóüzembe, amely rendelkezik megfelelő hulladék-ártalmatlanító berendezésekkel és egy programmal legalább a szállítójárművek tisztítására és fertőtlenítésére,
  vagy |
| --- | --- |

—

ipari feldolgozásra szánt áruburgonyaként való felhasználás, és azonnali elszállításra szánva közvetlenül egy olyan feldolgozóüzembe, amely rendelkezik megfelelő hulladék-ártalmatlanító berendezésekkel és egy programmal legalább a szállítójárművek tisztítására és fertőtlenítésére,

vagy

| — | néhány egyéb felhasználási vagy ártalmatlanítási mód, feltéve, hogy nem áll fenn a károsító terjedésének azonosítható veszélye, és az említett illetékes hivatalos szervek jóváhagyásától függően; |
| --- | --- |

—

néhány egyéb felhasználási vagy ártalmatlanítási mód, feltéve, hogy nem áll fenn a károsító terjedésének azonosítható veszélye, és az említett illetékes hivatalos szervek jóváhagyásától függően;

| ii. | egyéb növényi részek esetében, beleértve a szár- és levélhulladékot,






  — | megsemmisítés,
  vagy |
| --- | --- | --- |

ii.

egyéb növényi részek esetében, beleértve a szár- és levélhulladékot,

—

megsemmisítés,

vagy

| — | néhány egyéb felhasználási vagy ártalmatlanítási mód, feltéve, hogy nem áll fenn a károsító terjedésének azonosítható veszélye, és az említett illetékes hivatalos szervek jóváhagyásától függően. |
| --- | --- |

—

néhány egyéb felhasználási vagy ártalmatlanítási mód, feltéve, hogy nem áll fenn a károsító terjedésének azonosítható veszélye, és az említett illetékes hivatalos szervek jóváhagyásától függően.

| 3. | A 6. cikk (3) bekezdésében említett eszközök fertőzéstől való mentesítésének megfelelő módszere a tisztítás és – amennyiben helyénvaló – a fertőtlenítés, oly módon, hogy ne álljon fenn a károsító terjedésének azonosítható veszélye, és a tagállamok illetékes hivatalos szerveinek felügyelete mellett végezve. |
| --- | --- |

3.

A 6. cikk (3) bekezdésében említett eszközök fertőzéstől való mentesítésének megfelelő módszere a tisztítás és – amennyiben helyénvaló – a fertőtlenítés, oly módon, hogy ne álljon fenn a károsító terjedésének azonosítható veszélye, és a tagállamok illetékes hivatalos szerveinek felügyelete mellett végezve.

| 4. | Az 5. cikk (1) bekezdése a) pontja iv. alpontja és c) pontja iii. alpontja szerint létrehozott és a 6. cikk (4) bekezdésében említett kijelölt övezetben/övezetekben a tagállamok által végrehajtandó intézkedéssorozat magában foglalja: |
| --- | --- |

4.

Az 5. cikk (1) bekezdése a) pontja iv. alpontja és c) pontja iii. alpontja szerint létrehozott és a 6. cikk (4) bekezdésében említett kijelölt övezetben/övezetekben a tagállamok által végrehajtandó intézkedéssorozat magában foglalja:

| 4.1. | Az 5. cikk (1) bekezdése a) pontja ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősített termőhelyek esetében:






  a) | védett kultúrának az 5. cikk (1) bekezdése a) pontja ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősített tábláján vagy egységében, vagy






  i. | a fertőzöttséget követő négy tenyészidőszak során,






  — | intézkedéseket hoznak az árvakelésű burgonya- és paradicsomnövények, valamint a károsító egyéb gazdanövényeinek – beleértve a burgonyafélékhez tartozó gyomnövényeket – eltávolítása céljából,
  és |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.1.

Az 5. cikk (1) bekezdése a) pontja ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősített termőhelyek esetében:

a)

védett kultúrának az 5. cikk (1) bekezdése a) pontja ii. alpontja szerint fertőzöttnek minősített tábláján vagy egységében, vagy

i.

a fertőzöttséget követő négy tenyészidőszak során,

—

intézkedéseket hoznak az árvakelésű burgonya- és paradicsomnövények, valamint a károsító egyéb gazdanövényeinek – beleértve a burgonyafélékhez tartozó gyomnövényeket – eltávolítása céljából,

és

| — | nem ültetnek:






  — | burgonyagumókat vagy -növényeket, |
| --- | --- | --- |

—

nem ültetnek:

—

burgonyagumókat vagy -növényeket,

| — | paradicsomnövényeket és -vetőmagokat, |
| --- | --- |

—

paradicsomnövényeket és -vetőmagokat,

| — | a károsító biológiájának figyelembevételével, |
| --- | --- |

—

a károsító biológiájának figyelembevételével,

| — | egyéb gazdanövényeket, |
| --- | --- |

—

egyéb gazdanövényeket,

| — | olyan Brassica-fajok növényeit, amelyeknél fennáll a károsító túlélésének azonosítható veszélye, |
| --- | --- |

—

olyan Brassica-fajok növényeit, amelyeknél fennáll a károsító túlélésének azonosítható veszélye,

| — | olyan kultúrákat, amelyeknél fennáll a károsító túlélésének és terjedésének azonosítható veszélye, |
| --- | --- |

—

olyan kultúrákat, amelyeknél fennáll a károsító túlélésének és terjedésének azonosítható veszélye,

| — | az előző francia bekezdésben meghatározott időszakot követő első burgonya- vagy paradicsomtermesztési évben, és azzal a feltétellel, hogy a táblát mentesnek találták az árvakelésű burgonya- és paradicsomnövényektől, valamint az egyéb gazdanövényektől, beleértve a burgonyafélékhez tartozó gyomnövényeket a hatósági ellenőrzések során az ültetést megelőző legalább két egymást követő tenyészidőszakban,






  — | burgonya esetében csak az áruburgonya-termesztés engedélyezhető, |
| --- | --- | --- |

—

az előző francia bekezdésben meghatározott időszakot követő első burgonya- vagy paradicsomtermesztési évben, és azzal a feltétellel, hogy a táblát mentesnek találták az árvakelésű burgonya- és paradicsomnövényektől, valamint az egyéb gazdanövényektől, beleértve a burgonyafélékhez tartozó gyomnövényeket a hatósági ellenőrzések során az ültetést megelőző legalább két egymást követő tenyészidőszakban,

—

burgonya esetében csak az áruburgonya-termesztés engedélyezhető,

| — | a burgonya és a paradicsom esetében a betakarított burgonyagumókat és paradicsomokat – megfelelő módon – megvizsgálják a II. mellékletben részletezett eljárásnak megfelelően, |
| --- | --- |

—

a burgonya és a paradicsom esetében a betakarított burgonyagumókat és paradicsomokat – megfelelő módon – megvizsgálják a II. mellékletben részletezett eljárásnak megfelelően,

| — | az előző francia bekezdésben említett időszakot követő burgonya- vagy paradicsomtermesztési évben és a megfelelő vetésforgót követően, burgonya ültethető mind vető-, mind áruburgonya-termesztési céllal, valamint a burgonya és a paradicsom esetében elvégzik a 2. cikk (1) bekezdésében részletezett hatósági felmérést; |
| --- | --- |

—

az előző francia bekezdésben említett időszakot követő burgonya- vagy paradicsomtermesztési évben és a megfelelő vetésforgót követően, burgonya ültethető mind vető-, mind áruburgonya-termesztési céllal, valamint a burgonya és a paradicsom esetében elvégzik a 2. cikk (1) bekezdésében részletezett hatósági felmérést;

vagy

| ii. | a fertőzöttség évét követő öt tenyészidőszakon át,






  — | intézkedéseket hoznak az árvakelésű burgonya- és paradicsomnövények, valamint a károsító egyéb, természetben fellelhető, gazdanövényeinek – beleértve a burgonyafélékhez tartozó gyomnövényeket – eltávolítása céljából,
  és |
| --- | --- | --- |

ii.

a fertőzöttség évét követő öt tenyészidőszakon át,

—

intézkedéseket hoznak az árvakelésű burgonya- és paradicsomnövények, valamint a károsító egyéb, természetben fellelhető, gazdanövényeinek – beleértve a burgonyafélékhez tartozó gyomnövényeket – eltávolítása céljából,

és

| — | az első három évben a táblát fekete ugaroltatják, vagy gabonát termesztenek rajta az azonosított veszélynek megfelelően, vagy állandó legelőként hasznosítják, melyet gyakran és alacsonyan kaszálnak vagy intenzíven legeltetnek, vagy fűmagtermesztés céljára használják, majd a rákövetkező két évben olyan növényekkel ültetik be, amelyek nem gazdanövényei a károsítónak, és amelyek esetében nem áll fenn a károsító túlélésének és terjedésének azonosítható kockázata, |
| --- | --- |

—

az első három évben a táblát fekete ugaroltatják, vagy gabonát termesztenek rajta az azonosított veszélynek megfelelően, vagy állandó legelőként hasznosítják, melyet gyakran és alacsonyan kaszálnak vagy intenzíven legeltetnek, vagy fűmagtermesztés céljára használják, majd a rákövetkező két évben olyan növényekkel ültetik be, amelyek nem gazdanövényei a károsítónak, és amelyek esetében nem áll fenn a károsító túlélésének és terjedésének azonosítható kockázata,

| — | az előző francia bekezdésben meghatározott időszakot követő első burgonya- vagy paradicsomtermesztési évben, és azzal a feltétellel, hogy a táblát mentesnek találták az árvakelésű burgonya- és paradicsomnövényektől, valamint az egyéb gazdanövényektől, beleértve a burgonyafélékhez tartozó gyomnövényeket a hatósági ellenőrzések során az ültetést megelőző legalább két egymást követő tenyészidőszakban,






  — | burgonya esetében a vető- vagy az áruburgonya-termesztés engedélyezhető, |
| --- | --- | --- |

—

az előző francia bekezdésben meghatározott időszakot követő első burgonya- vagy paradicsomtermesztési évben, és azzal a feltétellel, hogy a táblát mentesnek találták az árvakelésű burgonya- és paradicsomnövényektől, valamint az egyéb gazdanövényektől, beleértve a burgonyafélékhez tartozó gyomnövényeket a hatósági ellenőrzések során az ültetést megelőző legalább két egymást követő tenyészidőszakban,

—

burgonya esetében a vető- vagy az áruburgonya-termesztés engedélyezhető,

| — | a burgonya és a paradicsom esetében a betakarított burgonyagumókat és paradicsomokat – ahogy megfelelő – megvizsgálják a II. mellékletben részletezett eljárásnak megfelelően; |
| --- | --- |

—

a burgonya és a paradicsom esetében a betakarított burgonyagumókat és paradicsomokat – ahogy megfelelő – megvizsgálják a II. mellékletben részletezett eljárásnak megfelelően;

| b) | a fertőzött termőhely egyéb tábláin és azzal a feltétellel, hogy az illetékes hivatalos szervek megbizonyosodtak az árvakelésű burgonya- és paradicsomnövények, és a károsító egyéb természetben fellelhető gazdanövényei – beleértve a burgonyafélékhez tartozó gyomnövényeket – által jelentett veszély megszűnéséről:






  — | a fertőzötté minősítés évét követő tenyészidőszakban, és






  — | vagy nem ültetnek burgonyagumókat, vagy burgonyanövényeket, vagy valódi burgonyamagokat, vagy a károsító egyéb gazdanövényeit,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a fertőzött termőhely egyéb tábláin és azzal a feltétellel, hogy az illetékes hivatalos szervek megbizonyosodtak az árvakelésű burgonya- és paradicsomnövények, és a károsító egyéb természetben fellelhető gazdanövényei – beleértve a burgonyafélékhez tartozó gyomnövényeket – által jelentett veszély megszűnéséről:

—

a fertőzötté minősítés évét követő tenyészidőszakban, és

—

vagy nem ültetnek burgonyagumókat, vagy burgonyanövényeket, vagy valódi burgonyamagokat, vagy a károsító egyéb gazdanövényeit,

vagy

| — | a burgonyagumók esetében, ültethetnek tanúsított vetőburgonyát kizárólag áruburgonya-termesztés céljára, |
| --- | --- |

—

a burgonyagumók esetében, ültethetnek tanúsított vetőburgonyát kizárólag áruburgonya-termesztés céljára,

| — | paradicsomnövények esetében a 2000/29/EK irányelv követelményeinek megfelelő vetőmagról termesztett paradicsomnövényeket kizárólag termés-előállítás céljára, |
| --- | --- |

—

paradicsomnövények esetében a 2000/29/EK irányelv követelményeinek megfelelő vetőmagról termesztett paradicsomnövényeket kizárólag termés-előállítás céljára,

| — | a fertőzötté minősítés évét követő második tenyészidőszakban,






  — | a burgonya esetében, vető- vagy áruburgonya termesztés céljára kizárólag tanúsított vetőburgonyát vagy olyan vetőburgonyát ültetnek, amelyet hatóságilag bevizsgáltak a barna rothadás hiányára nézve, és hatósági felügyelet mellett termesztették a 4.1. pontban említettektől eltérő termőhelyeken, |
| --- | --- | --- |

—

a fertőzötté minősítés évét követő második tenyészidőszakban,

—

a burgonya esetében, vető- vagy áruburgonya termesztés céljára kizárólag tanúsított vetőburgonyát vagy olyan vetőburgonyát ültetnek, amelyet hatóságilag bevizsgáltak a barna rothadás hiányára nézve, és hatósági felügyelet mellett termesztették a 4.1. pontban említettektől eltérő termőhelyeken,

| — | paradicsomnövények esetében kizárólag a 2000/29/EK irányelv követelményeinek megfelelő vetőmagról termesztett paradicsomnövényeket, vagy vegetatív szaporítás esetén, az ilyen vetőmagoktól származó és hatósági felügyelet mellett a 4.1. pontban említettektől eltérő helyeken termesztett paradicsomnövényeket kell ültetni növény- vagy termés-előállítás céljára. |
| --- | --- |

—

paradicsomnövények esetében kizárólag a 2000/29/EK irányelv követelményeinek megfelelő vetőmagról termesztett paradicsomnövényeket, vagy vegetatív szaporítás esetén, az ilyen vetőmagoktól származó és hatósági felügyelet mellett a 4.1. pontban említettektől eltérő helyeken termesztett paradicsomnövényeket kell ültetni növény- vagy termés-előállítás céljára.

| — | legalább a fertőzötté nyilvánítás évét követő harmadik tenyészidőszakban,






  — | a burgonya esetében, vető- vagy áruburgonya termesztés céljára kizárólag tanúsított vetőburgonyát vagy olyan vetőburgonyát ültetnek, amelyet hatósági felügyelet mellett termesztettek tanúsított vetőburgonyából, |
| --- | --- | --- |

—

legalább a fertőzötté nyilvánítás évét követő harmadik tenyészidőszakban,

—

a burgonya esetében, vető- vagy áruburgonya termesztés céljára kizárólag tanúsított vetőburgonyát vagy olyan vetőburgonyát ültetnek, amelyet hatósági felügyelet mellett termesztettek tanúsított vetőburgonyából,

| — | a paradicsom esetében kizárólag a 2000/29/EK irányelv követelményeinek megfelelő magról vagy ilyen növényről hatósági felügyelet mellett termesztett paradicsomnövények ültethetők növény- vagy termés-előállítás céljára. |
| --- | --- |

—

a paradicsom esetében kizárólag a 2000/29/EK irányelv követelményeinek megfelelő magról vagy ilyen növényről hatósági felügyelet mellett termesztett paradicsomnövények ültethetők növény- vagy termés-előállítás céljára.

| — | a korábbi francia bekezdésekben említett tenyészidőszakok mindegyikében intézkedéseket hoznak az árvakelésű burgonyanövények és a károsító természetben fellelhető egyéb gazdanövényei eltávolítása céljából, és hatósági vizsgálatot végeznek a fejlődő növényeken a megfelelő időben, és burgonya esetében valamennyi táblán hatóságilag megvizsgálják a betakarított burgonyát a II. mellékletben részletezett eljárásnak megfelelően; |
| --- | --- |

—

a korábbi francia bekezdésekben említett tenyészidőszakok mindegyikében intézkedéseket hoznak az árvakelésű burgonyanövények és a károsító természetben fellelhető egyéb gazdanövényei eltávolítása céljából, és hatósági vizsgálatot végeznek a fejlődő növényeken a megfelelő időben, és burgonya esetében valamennyi táblán hatóságilag megvizsgálják a betakarított burgonyát a II. mellékletben részletezett eljárásnak megfelelően;

| c) | közvetlenül az 5. cikk (1) bekezdése a) pontja ii) szerinti fertőzötté minősítés és az azt követő első tenyészidőszak után:






  — | az összes gépet és tároló létesítményt, amely a termőhelyen található és szerepet kapott a burgonya- vagy paradicsomtermesztésben, megtisztítják, és – amennyiben helyénvaló – fertőtlenítik a megfelelő módszerek felhasználásával, a 3. pontban meghatározottak szerint, |
| --- | --- | --- |

c)

közvetlenül az 5. cikk (1) bekezdése a) pontja ii) szerinti fertőzötté minősítés és az azt követő első tenyészidőszak után:

—

az összes gépet és tároló létesítményt, amely a termőhelyen található és szerepet kapott a burgonya- vagy paradicsomtermesztésben, megtisztítják, és – amennyiben helyénvaló – fertőtlenítik a megfelelő módszerek felhasználásával, a 3. pontban meghatározottak szerint,

| — | bevezetik az öntözési és permetezési programok hatósági ellenőrzését, beleértve azok – megfelelő módon való – tilalmát a károsító terjedésének megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

—

bevezetik az öntözési és permetezési programok hatósági ellenőrzését, beleértve azok – megfelelő módon való – tilalmát a károsító terjedésének megakadályozása érdekében;

| d) | egy védett kultúra termőhelyeinek az 5. cikk (1) bekezdése a) pontja ii) alpontja szerint fertőzöttnek minősített olyan egységében, ahol lehetőség van a termesztő közeg teljes cseréjére,






  — | nem ültetnek burgonyagumókat, burgonyanövényeket, valódi magot vagy a károsító egyéb gazdanövényeit, beleértve a paradicsomnövényeket és vetőmagot, csak akkor, ha a termesztési egységet hatóságilag felügyelt intézkedéseknek vetették alá a károsító elpusztítása és valamennyi gazdanövényanyag eltávolítása céljából, beleértve – legalább – a termesztő közeg teljes cseréjét és a szóban forgó egység és az összes felszerelés tisztítását és – amennyiben helyénvaló – fertőtlenítését, és ezt követően az illetékes hivatalos szervek engedélyt adtak a burgonya- vagy a paradicsomtermesztésre,
  és |
| --- | --- | --- |

d)

egy védett kultúra termőhelyeinek az 5. cikk (1) bekezdése a) pontja ii) alpontja szerint fertőzöttnek minősített olyan egységében, ahol lehetőség van a termesztő közeg teljes cseréjére,

—

nem ültetnek burgonyagumókat, burgonyanövényeket, valódi magot vagy a károsító egyéb gazdanövényeit, beleértve a paradicsomnövényeket és vetőmagot, csak akkor, ha a termesztési egységet hatóságilag felügyelt intézkedéseknek vetették alá a károsító elpusztítása és valamennyi gazdanövényanyag eltávolítása céljából, beleértve – legalább – a termesztő közeg teljes cseréjét és a szóban forgó egység és az összes felszerelés tisztítását és – amennyiben helyénvaló – fertőtlenítését, és ezt követően az illetékes hivatalos szervek engedélyt adtak a burgonya- vagy a paradicsomtermesztésre,

és

| — | burgonyatermesztés esetében, a termesztést tanúsított vetőburgonyával, vagy bevizsgált forrásból származó minigumókkal vagy mikronövényekkel végzik, |
| --- | --- |

—

burgonyatermesztés esetében, a termesztést tanúsított vetőburgonyával, vagy bevizsgált forrásból származó minigumókkal vagy mikronövényekkel végzik,

| — | paradicsomtermesztés esetében kizárólag a 2000/29/EK irányelv követelményeinek megfelelő vetőmagról vagy, vegetatív szaporítás esetén, ilyen magról származó és hatósági felügyelet mellett termesztett paradicsomnövényekkel végzik a termesztést, |
| --- | --- |

—

paradicsomtermesztés esetében kizárólag a 2000/29/EK irányelv követelményeinek megfelelő vetőmagról vagy, vegetatív szaporítás esetén, ilyen magról származó és hatósági felügyelet mellett termesztett paradicsomnövényekkel végzik a termesztést,

| — | bevezetik az öntözési és permetezési programok hatósági ellenőrzését, beleértve azok – megfelelő módon való – tilalmát a károsító terjedésének megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

—

bevezetik az öntözési és permetezési programok hatósági ellenőrzését, beleértve azok – megfelelő módon való – tilalmát a károsító terjedésének megakadályozása érdekében.

| 4.2. | A kijelölt övezeten belül, a 4.1. pontban részletezett intézkedések sérelme nélkül, a tagállamok:






  a) | a fertőzötté nyilvánítást követően azonnal intézkednek az ilyen telephelyen lévő, és a burgonya- vagy paradicsomtermesztésbe bevont valamennyi gép és tárolóhely megtisztításának és fertőtlenítésének biztosításáról – ahogy helyénvaló – a megfelelő módszerek felhasználásával a 3. pontban meghatározottak szerint; |
| --- | --- | --- |

4.2.

A kijelölt övezeten belül, a 4.1. pontban részletezett intézkedések sérelme nélkül, a tagállamok:

a)

a fertőzötté nyilvánítást követően azonnal intézkednek az ilyen telephelyen lévő, és a burgonya- vagy paradicsomtermesztésbe bevont valamennyi gép és tárolóhely megtisztításának és fertőtlenítésének biztosításáról – ahogy helyénvaló – a megfelelő módszerek felhasználásával a 3. pontban meghatározottak szerint;

| b) | azonnal, és a fertőzötté minősítést követő legalább három tenyészidőszakon át:






  ba) | amennyiben a kijelölt övezet meghatározásra került az 5. cikk (1) bekezdése a) pontja iv) alpontja szerint,






  — | illetékes hivatalos szerveik által biztosítják a burgonyagumókat vagy paradicsomot termesztő, tároló vagy kezelő telephelyek felügyeletét, azon telephelyek felügyeletével együtt, amelyek burgonya- vagy paradicsomtermesztéshez használt gépeket üzemeltetnek szerződéses alapon, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

azonnal, és a fertőzötté minősítést követő legalább három tenyészidőszakon át:

ba)

amennyiben a kijelölt övezet meghatározásra került az 5. cikk (1) bekezdése a) pontja iv) alpontja szerint,

—

illetékes hivatalos szerveik által biztosítják a burgonyagumókat vagy paradicsomot termesztő, tároló vagy kezelő telephelyek felügyeletét, azon telephelyek felügyeletével együtt, amelyek burgonya- vagy paradicsomtermesztéshez használt gépeket üzemeltetnek szerződéses alapon,

| — | megkövetelik, hogy az adott övezeten belül bármiféle burgonyatermesztés céljára kizárólag tanúsított vetőburgonyát vagy hatósági felügyelet mellett termesztett vetőburgonyát használjanak, és hogy betakarítás után az 5. cikk (1) bekezdése a) pontja iii) alpontja szerint feltehetően fertőzöttnek minősített termőhelyen termesztett vetőburgonyát laboratóriumi vizsgálatnak vessék alá, |
| --- | --- |

—

megkövetelik, hogy az adott övezeten belül bármiféle burgonyatermesztés céljára kizárólag tanúsított vetőburgonyát vagy hatósági felügyelet mellett termesztett vetőburgonyát használjanak, és hogy betakarítás után az 5. cikk (1) bekezdése a) pontja iii) alpontja szerint feltehetően fertőzöttnek minősített termőhelyen termesztett vetőburgonyát laboratóriumi vizsgálatnak vessék alá,

| — | megkövetelik a betakarított vetőburgonya készleteknek az áruburgonya készletektől elkülönített kezelését az övezeten belüli összes telephelyen, vagy a vetőburgonya és az áruburgonya készletek kezelése közötti tisztításra és – amennyiben helyénvaló – fertőtlenítésre szolgáló program lebonyolítását, |
| --- | --- |

—

megkövetelik a betakarított vetőburgonya készleteknek az áruburgonya készletektől elkülönített kezelését az övezeten belüli összes telephelyen, vagy a vetőburgonya és az áruburgonya készletek kezelése közötti tisztításra és – amennyiben helyénvaló – fertőtlenítésre szolgáló program lebonyolítását,

| — | megkövetelik, hogy az adott övezeten belül kizárólag a 2000/29/EK irányelv követelményeinek megfelelő vetőmagról vagy, vegetatív szaporítás esetén, ilyen magról származó és hatósági felügyelet mellett termesztett paradicsomnövényeket ültessenek valamennyi paradicsomnövény esetében, |
| --- | --- |

—

megkövetelik, hogy az adott övezeten belül kizárólag a 2000/29/EK irányelv követelményeinek megfelelő vetőmagról vagy, vegetatív szaporítás esetén, ilyen magról származó és hatósági felügyelet mellett termesztett paradicsomnövényeket ültessenek valamennyi paradicsomnövény esetében,

| — | hivatalos felmérést végeznek a 2. cikk (1) bekezdésében részletezettek szerint, |
| --- | --- |

—

hivatalos felmérést végeznek a 2. cikk (1) bekezdésében részletezettek szerint,

| bb) | amennyiben valamely felszíni vizet fertőzöttnek minősítettek az 5. cikk (1) bekezdése c) pontja ii) alpontja szerint, vagy a károsító lehetséges terjedésének elemei közé sorolták az V. melléklet 2. pontjának megfelelően,






  — | éves felmérést végeznek a megfelelő időben, amely magában foglalja a felszíni vízből és – amennyiben helyénvaló – a vonatkozó vízforrásokban található, burgonyafélékhez tartozó gazdanövényekből történő mintavételt és a felsorolt növényanyagra és az egyéb esetekre a II. mellékletben meghatározott vonatkozó módszereknek megfelelően végzett laboratóriumi vizsgálatot, |
| --- | --- | --- |

bb)

amennyiben valamely felszíni vizet fertőzöttnek minősítettek az 5. cikk (1) bekezdése c) pontja ii) alpontja szerint, vagy a károsító lehetséges terjedésének elemei közé sorolták az V. melléklet 2. pontjának megfelelően,

—

éves felmérést végeznek a megfelelő időben, amely magában foglalja a felszíni vízből és – amennyiben helyénvaló – a vonatkozó vízforrásokban található, burgonyafélékhez tartozó gazdanövényekből történő mintavételt és a felsorolt növényanyagra és az egyéb esetekre a II. mellékletben meghatározott vonatkozó módszereknek megfelelően végzett laboratóriumi vizsgálatot,

| — | hatósági felügyeletet vezetnek be az öntözési és permetezési programokra, beleértve a fertőzöttnek minősített víznek a felsorolt növényanyag és – amennyiben helyénvaló – egyéb gazdanövények öntözéséhez vagy permetezéséhez való felhasználásának tilalmát a károsító terjedésének megakadályozása érdekében. Ezt a tilalmat felülvizsgálhatják a szóban forgó éves felmérés eredményei alapján, és a minősítéseket visszavonhatják, amennyiben az illetékes hivatalos szervek megbizonyosodtak arról, hogy a felszíni víz már nem fertőzött. A tilalom alatt álló víz felhasználását engedélyezhetik – hatósági felügyelet mellett – a gazdanövények öntözésére vagy permetezésére, amennyiben hatóságilag engedélyezett technikákat alkalmaznak, melyek elpusztítják a károsítót, és megakadályozzák a terjedését, |
| --- | --- |

—

hatósági felügyeletet vezetnek be az öntözési és permetezési programokra, beleértve a fertőzöttnek minősített víznek a felsorolt növényanyag és – amennyiben helyénvaló – egyéb gazdanövények öntözéséhez vagy permetezéséhez való felhasználásának tilalmát a károsító terjedésének megakadályozása érdekében. Ezt a tilalmat felülvizsgálhatják a szóban forgó éves felmérés eredményei alapján, és a minősítéseket visszavonhatják, amennyiben az illetékes hivatalos szervek megbizonyosodtak arról, hogy a felszíni víz már nem fertőzött. A tilalom alatt álló víz felhasználását engedélyezhetik – hatósági felügyelet mellett – a gazdanövények öntözésére vagy permetezésére, amennyiben hatóságilag engedélyezett technikákat alkalmaznak, melyek elpusztítják a károsítót, és megakadályozzák a terjedését,

| — | a károsítóval fertőzött szilárd vagy folyékony hulladék kibocsátása esetén, hatósági ellenőrzést vezetnek be a felsorolt növényanyagot kezelő ipari feldolgozó- vagy csomagolóüzemek által kibocsátott szilárd vagy folyékony hulladék ártalmatlanítására vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

a károsítóval fertőzött szilárd vagy folyékony hulladék kibocsátása esetén, hatósági ellenőrzést vezetnek be a felsorolt növényanyagot kezelő ipari feldolgozó- vagy csomagolóüzemek által kibocsátott szilárd vagy folyékony hulladék ártalmatlanítására vonatkozóan;

| c) | kialakítanak egy programot – amennyiben helyénvaló – a teljes vetőburgonya-készletnek megfelelő időtartam alatt történő lecserélésére. |
| --- | --- |

c)

kialakítanak egy programot – amennyiben helyénvaló – a teljes vetőburgonya-készletnek megfelelő időtartam alatt történő lecserélésére.

VII. MELLÉKLET

A VI. melléklet (1) bekezdésében említett hatóságilag jóváhagyott hulladékelhelyezési módszereknek eleget kell tenniük az alábbi rendelkezéseknek, hogy megelőzzék a károsító terjedésének bármilyen azonosítható veszélyét:

| i. | burgonya- és paradicsomhulladék (beleértve a kiselejtezett burgonyát és burgonyahéjat, valamint a paradicsomot) és bármilyen egyéb, a burgonyához és paradicsomhoz kapcsolódó szilárd hulladékot (beleértve a talajt, köveket és egyéb törmeléket) vagy






  — | olyan hatóságilag engedélyezett, erre a célra rendelt hulladéklerakó telepen kell elhelyezni, ahol nem áll fenn a kórokozó környezetbe jutásának azonosítható veszélye, pl. a mezőgazdasági területekre való átszivárgással vagy mezőgazdasági területek öntözésére használható vízforrásokkal való érintkezéssel. A hulladékot biztonságos körülmények között közvetlenül a lerakóhelyre kell szállítani, oly módon, hogy ne álljon fenn a hulladék elveszítésének veszélye,
  vagy |
| --- | --- | --- |

i.

burgonya- és paradicsomhulladék (beleértve a kiselejtezett burgonyát és burgonyahéjat, valamint a paradicsomot) és bármilyen egyéb, a burgonyához és paradicsomhoz kapcsolódó szilárd hulladékot (beleértve a talajt, köveket és egyéb törmeléket) vagy

—

olyan hatóságilag engedélyezett, erre a célra rendelt hulladéklerakó telepen kell elhelyezni, ahol nem áll fenn a kórokozó környezetbe jutásának azonosítható veszélye, pl. a mezőgazdasági területekre való átszivárgással vagy mezőgazdasági területek öntözésére használható vízforrásokkal való érintkezéssel. A hulladékot biztonságos körülmények között közvetlenül a lerakóhelyre kell szállítani, oly módon, hogy ne álljon fenn a hulladék elveszítésének veszélye,

vagy

| — | elégetés,
  vagy |
| --- | --- |

—

elégetés,

vagy

| — | egyéb intézkedések, feltéve hogy megállapítást nyert, hogy nem áll fenn a károsító terjedésének azonosítható veszélye; ezekről az intézkedésekről értesíteni kell a Bizottságot és a többi tagállamot; |
| --- | --- |

—

egyéb intézkedések, feltéve hogy megállapítást nyert, hogy nem áll fenn a károsító terjedésének azonosítható veszélye; ezekről az intézkedésekről értesíteni kell a Bizottságot és a többi tagállamot;

| ii. | technológiai szennyvíz: az elhelyezést megelőzően a lebegő szilárd anyagokat tartalmazó szennyvizet szűrési vagy ülepítési eljárásnak kell alávetni e szilárd anyagok eltávolítása érdekében. Ezeket a szilárd anyagokat az i. albekezdésben foglaltak szerint kell elhelyezni.
  A folyadékot ezt követően vagy:






  — | úgy kell hőkezelni az elhelyezést megelőzően, hogy a szennyvíz minden részében a hőmérséklet 30 percen keresztül legalább 60 °C legyen,
  vagy |
| --- | --- | --- |

ii.

technológiai szennyvíz: az elhelyezést megelőzően a lebegő szilárd anyagokat tartalmazó szennyvizet szűrési vagy ülepítési eljárásnak kell alávetni e szilárd anyagok eltávolítása érdekében. Ezeket a szilárd anyagokat az i. albekezdésben foglaltak szerint kell elhelyezni.

A folyadékot ezt követően vagy:

—

úgy kell hőkezelni az elhelyezést megelőzően, hogy a szennyvíz minden részében a hőmérséklet 30 percen keresztül legalább 60 °C legyen,

vagy

| — | egyéb olyan hatóságilag engedélyezett és hatóságilag felügyelt módon kell elhelyezni, amelynél nem áll fenn a hulladék mezőgazdasági területtel vagy a mezőgazdasági terület öntözésére felhasználható vízforrásokkal való érintkezésének azonosítható veszélye. Ennek módozatairól értesíteni kell a többi tagállamot és a Bizottságot. |
| --- | --- |

—

egyéb olyan hatóságilag engedélyezett és hatóságilag felügyelt módon kell elhelyezni, amelynél nem áll fenn a hulladék mezőgazdasági területtel vagy a mezőgazdasági terület öntözésére felhasználható vízforrásokkal való érintkezésének azonosítható veszélye. Ennek módozatairól értesíteni kell a többi tagállamot és a Bizottságot.

Az e mellékletben meghatározott rendelkezéseket kell alkalmazni a fertőzött tételek kezelésére, elhelyezésére és feldolgozására vonatkozóan is.

---

(1)  Lásd: Lelliott és Stead (1987)

1

(2)  Kapcsolattartó kutatók: lásd a honlapot: http://forum.europa.eu.int/Public/irc/sanco/Home/main

2

http://forum.europa.eu.int/Public/irc/sanco/Home/main

(3)  Használjuk az R. solanacearum 2. biovariánsba/3. rasszba tartozó referencia törzseként.

3

R. solanacearum

(4)  A szerológiai vizsgálatokban (IF és/vagy ELISA) a poliklonális antiszérummal potenciálisan keresztreakciót mutató törzs.

4

(5)  Olyan törzs, amelyből PCR-terméket lehet felerősíteni néhány laboratóriumban, melynek mérete hasonló az OLI-1 és Y-2 specifikus primerek használata esetén várhatóhoz (lásd a 6. függeléket).

5

(6)  Valószínű, hogy a legtöbb vizsgálatban keresztreakciót mutat, de ismereteink szerint csak Indonéziában és csak banánon fordul elő.

6

(7)  A homogenizálással végzett kivonási módszerhez.

7

(8)  A módszer validálását Taq polimeráz felhasználásával végezték (Perkin Elmer (AmpliTaq) és Gibco BRL).

8

Taq

(9)  A módszereket Taq polimeráz felhasználásával validálták (Perkin Elmer (AmpliTaq) és Gibco BRL).

9

Taq

Megjegyzés: Eredetileg MJ Research PTC 200 thermocycler-re optimalizálták Gibco Taq polimerázzal.

Megjegyzés:

A Perkin Elmer AmpliTaq és a puffer alkalmazható azonos koncentrációban.

(10)  A módszereket Taq polimeráz felhasználásával validálták (Perkin Elmer (AmpliTaq) és Gibco BRL).

10

Taq

(11)  Az NS-5-F és az NS-6-R primerek koncentrációját a burgonyagumó köldökrészéből vett darab homogenizációs módszerrel végzett extrakciójára és a Pastrik-féle DNS-tisztításra (2000) optimalizálták (lásd a VI.A.6.1.a. szakaszt). A reagens koncentrációk újraoptimalizálására lesz szükség rázással végzett extrakció vagy eltérő DNS-izolálási módszerek használata esetén.

11

(12)  A módszerek Taq polimeráz felhasználásával validálták (Perkin Elmer (AmpliTaq) és Gibco BRL).

12

Taq

(13)  A módszereket Taq polimeráz felhasználásával validálták (Perkin Elmer (AmpliTaq) és Gibco BRL).

13

Taq

---

| 27.7.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/107 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/107

---

A BIZOTTSÁG 2006/64/EK IRÁNYELVE

(2006. július 18.)

a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klopiralid, a ciprodinil, a foszetil és a trinexapac hatóanyagként való felvételének céljából történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 451/2000/EK (2) és a 703/2001/EK (3) bizottsági rendelet megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikke (2) bekezdésében említett munkaprogram második szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, illetőleg a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelendő hatóanyagok jegyzékét. E jegyzékben szerepel a klopiralid, a ciprodinil, a foszetil és a trinexapac. |
| --- | --- |

(1)

A 451/2000/EK (2) és a 703/2001/EK (3) bizottsági rendelet megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikke (2) bekezdésében említett munkaprogram második szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, illetőleg a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelendő hatóanyagok jegyzékét. E jegyzékben szerepel a klopiralid, a ciprodinil, a foszetil és a trinexapac.

| (2) | A szóban forgó hatóanyagok esetében a 451/2000/EK és a 703/2001/EK rendeletben foglalt előírásokkal összhangban értékelték az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásokat a kérelmező által javasolt felhasználási célok vonatkozásában. Az említett rendeletek kijelölik továbbá a referens tagállamokat, amelyek feladata a vonatkozó értékelő jelentések és ajánlások benyújtása az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósághoz (EFSA) a 451/2000/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban. A klopiralid esetében Finnország volt a referens tagállam, és 2003. december 2-án minden vonatkozó információt benyújtottak. A ciprodinil és a foszetil esetében Franciaország volt a referens tagállam, és 2004. január 16-án, illetve 2003. október 20-án minden vonatkozó információt benyújtottak. A trinexapac esetében Hollandia volt a referens tagállam, és 2003. november 7-én minden lényeges információt benyújtott. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó hatóanyagok esetében a 451/2000/EK és a 703/2001/EK rendeletben foglalt előírásokkal összhangban értékelték az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásokat a kérelmező által javasolt felhasználási célok vonatkozásában. Az említett rendeletek kijelölik továbbá a referens tagállamokat, amelyek feladata a vonatkozó értékelő jelentések és ajánlások benyújtása az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósághoz (EFSA) a 451/2000/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban. A klopiralid esetében Finnország volt a referens tagállam, és 2003. december 2-án minden vonatkozó információt benyújtottak. A ciprodinil és a foszetil esetében Franciaország volt a referens tagállam, és 2004. január 16-án, illetve 2003. október 20-án minden vonatkozó információt benyújtottak. A trinexapac esetében Hollandia volt a referens tagállam, és 2003. november 7-én minden lényeges információt benyújtott.

| (3) | A tagállamok az EFSÁ-val közösen szakmai értékelésnek vetették alá az értékelő jelentéseket, majd 2005. december 14-én az EFSA klopiralidról, ciprodinilről, foszetilról és a trinexapacról szóló tudományos jelentéseként nyújtották be a Bizottsághoz (4). A jelentéseket a Bizottság a tagállamokkal közösen az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében felülvizsgálta, majd a Bizottságnak a klopiralidról, a ciprodinilről, a foszetilról és a trinexapacról készített felülvizsgálati jelentései formájában 2006. április 4-én véglegesítette. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok az EFSÁ-val közösen szakmai értékelésnek vetették alá az értékelő jelentéseket, majd 2005. december 14-én az EFSA klopiralidról, ciprodinilről, foszetilról és a trinexapacról szóló tudományos jelentéseként nyújtották be a Bizottsághoz (4). A jelentéseket a Bizottság a tagállamokkal közösen az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében felülvizsgálta, majd a Bizottságnak a klopiralidról, a ciprodinilről, a foszetilról és a trinexapacról készített felülvizsgálati jelentései formájában 2006. április 4-én véglegesítette.

| (4) | A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy a klopiralidot, ciprodinilt, foszetilt és trinexapacot tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, különösen azon felhasználási célokat illetően, amelyeket a Bizottság felülvizsgálati jelentéseiben megvizsgáltak és részleteztek. Ezért ezeket a hatóanyagokat indokolt felvenni az I. mellékletbe annak biztosítása érdekében, hogy az említett irányelv rendelkezéseivel összhangban valamennyi tagállamban engedélyezni lehessen az e hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szereket. |
| --- | --- |

(4)

A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy a klopiralidot, ciprodinilt, foszetilt és trinexapacot tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, különösen azon felhasználási célokat illetően, amelyeket a Bizottság felülvizsgálati jelentéseiben megvizsgáltak és részleteztek. Ezért ezeket a hatóanyagokat indokolt felvenni az I. mellékletbe annak biztosítása érdekében, hogy az említett irányelv rendelkezéseivel összhangban valamennyi tagállamban engedélyezni lehessen az e hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szereket.

| (5) | E következtetés sérelme nélkül indokolt további információkat beszerezni a klopiralidot, ciprodinilt és foszetilt érintő egyes specifikus vonatkozásokban. A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerint feltételekhez lehet kötni valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét. Ezért indokolt előírni, hogy a klopiralidot, a ciprodinilt és a foszetilt további vizsgálatoknak vessék alá a bizonyos kérdések kapcsán elvégzett kockázatértékelés megerősítése céljából, és hogy az erről szóló tanulmányokat a kérelmező nyújtsa be. |
| --- | --- |

(5)

E következtetés sérelme nélkül indokolt további információkat beszerezni a klopiralidot, ciprodinilt és foszetilt érintő egyes specifikus vonatkozásokban. A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerint feltételekhez lehet kötni valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét. Ezért indokolt előírni, hogy a klopiralidot, a ciprodinilt és a foszetilt további vizsgálatoknak vessék alá a bizonyos kérdések kapcsán elvégzett kockázatértékelés megerősítése céljából, és hogy az erről szóló tanulmányokat a kérelmező nyújtsa be.

| (6) | Egy hatóanyagnak az I. mellékletbe történő felvétele előtt megfelelő időnek kell eltelnie ahhoz, hogy a tagállamoknak és az érdekelt feleknek lehetőségük legyen felkészülni a hatóanyag felvételéből adódó új követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(6)

Egy hatóanyagnak az I. mellékletbe történő felvétele előtt megfelelő időnek kell eltelnie ahhoz, hogy a tagállamoknak és az érdekelt feleknek lehetőségük legyen felkészülni a hatóanyag felvételéből adódó új követelmények teljesítésére.

| (7) | Azon kötelezettségek sérelme nélkül, amelyek a 91/414/EGK irányelv alapján következnek abból, ha egy hatóanyagot felvesznek az I. mellékletbe, indokolt a felvétel után hat hónapot hagyni, hogy a tagállamok felülvizsgálhassák a klopiralidot, ciprodinilt, foszetilt és trinexapacot tartalmazó növényvédő szerekre már kiadott engedélyeket, ezáltal teljesülhessenek a 91/414/EGK irányelvben és különösen annak 13. cikkében előírt követelmények, valamint az I. mellékletben meghatározott vonatkozó feltételek. Helyénvaló, hogy a tagállamok szükség szerint módosítsák, újakkal helyettesítsék vagy visszavonják a kiadott engedélyeket a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseivel összhangban. A fenti határidőtől eltérve indokolt hosszabb időt hagyni az egyes növényvédő szerek valamennyi felhasználási céljára vonatkozó teljes, III. melléklet szerinti dossziénak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes alapelvekkel összhangban történő benyújtására és értékelésére. |
| --- | --- |

(7)

Azon kötelezettségek sérelme nélkül, amelyek a 91/414/EGK irányelv alapján következnek abból, ha egy hatóanyagot felvesznek az I. mellékletbe, indokolt a felvétel után hat hónapot hagyni, hogy a tagállamok felülvizsgálhassák a klopiralidot, ciprodinilt, foszetilt és trinexapacot tartalmazó növényvédő szerekre már kiadott engedélyeket, ezáltal teljesülhessenek a 91/414/EGK irányelvben és különösen annak 13. cikkében előírt követelmények, valamint az I. mellékletben meghatározott vonatkozó feltételek. Helyénvaló, hogy a tagállamok szükség szerint módosítsák, újakkal helyettesítsék vagy visszavonják a kiadott engedélyeket a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseivel összhangban. A fenti határidőtől eltérve indokolt hosszabb időt hagyni az egyes növényvédő szerek valamennyi felhasználási céljára vonatkozó teljes, III. melléklet szerinti dossziénak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes alapelvekkel összhangban történő benyújtására és értékelésére.

| (8) | A 3600/92/EGK bizottsági rendelet (5) keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatos korábbi tapasztalatok szerint nehézségek támadhatnak annak értelmezésében, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelességei vannak az adatokhoz való hozzáférés terén. A további nehézségek elkerülése végett ezért szükségesnek látszik pontosítani a tagállamok kötelességeit, különösen azt, hogy meg kell győződniük arról, hogy az engedély jogosultja bizonyítja a hozzáférhetőséget egy olyan dossziéhoz, amely megfelel az említett irányelv II. mellékletében leírt követelményeknek. Ez a pontosítás azonban az I. mellékletet módosító eddigi irányelvekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira. |
| --- | --- |

(8)

A 3600/92/EGK bizottsági rendelet (5) keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatos korábbi tapasztalatok szerint nehézségek támadhatnak annak értelmezésében, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelességei vannak az adatokhoz való hozzáférés terén. A további nehézségek elkerülése végett ezért szükségesnek látszik pontosítani a tagállamok kötelességeit, különösen azt, hogy meg kell győződniük arról, hogy az engedély jogosultja bizonyítja a hozzáférhetőséget egy olyan dossziéhoz, amely megfelel az említett irányelv II. mellékletében leírt követelményeknek. Ez a pontosítás azonban az I. mellékletet módosító eddigi irányelvekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira.

| (9) | Ezért a 91/414/EGK irányelvet a fentieknek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Ezért a 91/414/EGK irányelvet a fentieknek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 91/414/EGK irányelv I. melléklete az ezen irányelv mellékletében meghatározottak szerint módosul.

2. cikk

A tagállamok legkésőbb 2007. október 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz az említett rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelést leíró táblázatot.

Ezeket a rendelkezéseket 2007. november 1-jétől alkalmazzák.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek szövegükben hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük, amikor hivatalosan kihirdetik őket. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

3. cikk

(1)   A tagállamok a 91/414/EGK irányelvvel összhangban 2007. október 31-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják a klopiralidot, ciprodinilt, foszetilt vagy trinexapacot tartalmazó növényvédő szerek hatályos engedélyeit.

A határidő előtt a tagállamok meggyőződnek arról, hogy az irányelv I. mellékletében a klopiralidra, ciprodinilre, foszetilre és trinexapacra vonatkozó feltételek a hatóanyagra vonatkozó bejegyzés B. részében találhatóak kivételével teljesülnek, valamint hogy az engedély birtokosa rendelkezik olyan dossziéval, vagy hozzáfér olyan dossziéhoz, amely megfelel az irányelv 13. cikkében előírt feltételeknek.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérően valamennyi olyan engedélyezett növényvédő szer esetében, amely klopiralidot, ciprodinilt, foszetilt vagy trinexapacot tartalmaz oly módon, hogy az az egyedüli hatóanyag vagy az aktív hatóanyagok mindegyike legkésőbb 2007. április 30-ig felvételre került a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében található jegyzékbe, a tagállamok a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében előírt egységes alapelvekkel összhangban újból elvégzik a növényvédő szer értékelését az irányelv III. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dokumentáció alapján, a klopiralidra, ciprodinilre, foszetilre és trinexapacra vonatkozóan az irányelv I. mellékletének B. részében megadott követelmények figyelembevételével. Ezen értékelés alapján a tagállamok meghatározzák, hogy a szer megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában megállapított feltételeknek.

E megállapítást követően a tagállamok:

| a) | a klopiralidot, ciprodinilt, foszetilt vagy trinexapacot egyedüli hatóanyagként tartalmazó termék esetében, amennyiben szükséges, legkésőbb 2011. április 30-ig módosítják vagy visszavonják az engedélyt;
  vagy |
| --- | --- |

a)

a klopiralidot, ciprodinilt, foszetilt vagy trinexapacot egyedüli hatóanyagként tartalmazó termék esetében, amennyiben szükséges, legkésőbb 2011. április 30-ig módosítják vagy visszavonják az engedélyt;

vagy

| b) | a klopiralidot, ciprodinilt, foszetilt vagy trinexapacot több hatóanyag egyikeként tartalmazó termék esetében, amennyiben szükséges, módosítják vagy visszavonják az engedélyt 2011. április 30-ig, vagy amennyiben az későbbre esik, a kérdéses anyagot vagy anyagokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletéhez soroló irányelvben vagy irányelvekben az ilyen módosítás, illetve visszavonás céljából meghatározott időpontig. |
| --- | --- |

b)

a klopiralidot, ciprodinilt, foszetilt vagy trinexapacot több hatóanyag egyikeként tartalmazó termék esetében, amennyiben szükséges, módosítják vagy visszavonják az engedélyt 2011. április 30-ig, vagy amennyiben az későbbre esik, a kérdéses anyagot vagy anyagokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletéhez soroló irányelvben vagy irányelvekben az ilyen módosítás, illetve visszavonás céljából meghatározott időpontig.

4. cikk

Ez az irányelv 2007. május 1-jén lép hatályba.

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. július 18-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2006/45/EK bizottsági irányelvvel (HL L 130., 2006.5.18., 27. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 55., 2000.2.29., 25. o. A legutóbb az 1044/2003/EK rendelettel (HL L 151., 2003.6.19., 32. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 98., 2001.4.7., 6. o.

3

(4)  Az EFSA 50. tudományos jelentése (2005), 1–65. o., A klopiralid hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felméréséről szóló szakértői értékelésből levont következtetések (véglegesítve: 2005. december 14.).

4

Az EFSA 51. tudományos jelentése (2005), 1–78. o., A ciprodinil hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felméréséről szóló szakértői értékelésből levont következtetések (véglegesítve: 2005. december 14.).

Az EFSA 54. tudományos jelentése (2005), 1–79. o., A foszetil hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felméréséről szóló szakértői értékelésből levont következtetések (véglegesítve: 2005. december 14.).

Az EFSA 57. tudományos jelentése (2005), 1–70. o., A trinexapac hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felméréséről szóló szakértői értékelésből levont következtetések (véglegesítve: 2005. december 14.).

(5)  HL L 366., 1992.12.15., 10. o. A legutóbb a 2266/2000/EK rendelettel (HL L 259., 2000.10.13., 27. o.) módosított rendelet.

5

---

MELLÉKLET

A 91/414/EK irányelv I. mellékletében található táblázat vége a következő bejegyzéssel egészül ki.

| Szám | Közismert elnevezés, azonosítószámok | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Hatálybalépés | A jegyzéken szereplés lejárata | Külön rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „131 | Klopiralid
  CAS-szám: 1702-17-6
  CIPAC-szám: 455 | 3,6-dikloropiridin-2-karboxilsav | ≥ 950 g/kg | 2007. május 1. | 2017. április 30. | A. RÉSZ
  Felhasználása kizárólag gyomirtó szerként engedélyezhető.
  B. RÉSZ
  Amikor a tagállamok olyan kérelmet bírálnak el, amely arra irányul, hogy engedélyezzék a klopiralidot tartalmazó növényvédő szereknek tavasszal történő alkalmazásán kívüli felhasználását, különös figyelmet kell fordítaniuk a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kritériumokra, és mielőtt ilyen engedélyt adnak ki, meg kell győződniük róla, hogy az összes szükséges adat és információ rendelkezésre áll.
  A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a klopiralidról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2006. április 4-én véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit.
  Ezen átfogó értékelésben a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  – | a nem célzott növények és az érzékeny egyensúlyi helyzetben lévő talajvíz védelmére. Az engedélyezés egyik feltételéül kell szabni, hogy kockázatcsökkentő intézkedéseket hozzanak, a veszélyeztetett övezetekben pedig szükség esetén felügyeleti programba kell kezdeni az esetleges talajvízszennyezés igazolására. |

Szám

Közismert elnevezés, azonosítószámok

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Hatálybalépés

A jegyzéken szereplés lejárata

Külön rendelkezések

„131

Klopiralid

CAS-szám: 1702-17-6

CIPAC-szám: 455

3,6-dikloropiridin-2-karboxilsav

≥ 950 g/kg

2007. május 1.

2017. április 30.

A. RÉSZ

Felhasználása kizárólag gyomirtó szerként engedélyezhető.

B. RÉSZ

Amikor a tagállamok olyan kérelmet bírálnak el, amely arra irányul, hogy engedélyezzék a klopiralidot tartalmazó növényvédő szereknek tavasszal történő alkalmazásán kívüli felhasználását, különös figyelmet kell fordítaniuk a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kritériumokra, és mielőtt ilyen engedélyt adnak ki, meg kell győződniük róla, hogy az összes szükséges adat és információ rendelkezésre áll.

A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a klopiralidról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2006. április 4-én véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit.

Ezen átfogó értékelésben a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

–

a nem célzott növények és az érzékeny egyensúlyi helyzetben lévő talajvíz védelmére. Az engedélyezés egyik feltételéül kell szabni, hogy kockázatcsökkentő intézkedéseket hozzanak, a veszélyeztetett övezetekben pedig szükség esetén felügyeleti programba kell kezdeni az esetleges talajvízszennyezés igazolására.

Az érintett tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük az állati metabolizmus eredményeinek megerősítése céljából. Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a klopiralid e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül benyújtsanak ilyen tanulmányokat a Bizottsághoz.

132

Ciprodinil

CAS-szám: 121522-61-2

CIPAC-szám: 511

(4-ciklopropil-6-metil-pirimidin-2-il)-fenil-amin

≥ 980 g/kg

2007. május 1.

2017. április 30.

A. RÉSZ

Felhasználása csak gombaölő szerként engedélyezhető.

B. RÉSZ

A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a ciprodinilről szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2006. április 4-én véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit.

Ebben az átfogó értékelésben a tagállamoknak:

| – | különös figyelmet kell fordítaniuk a szert kezelő személyek biztonságára, és gondoskodniuk kell arról, hogy a felhasználás feltételei között szerepeljen a megfelelő egyéni védőeszköz alkalmazására vonatkozó követelmény, |
| --- | --- |

–

különös figyelmet kell fordítaniuk a szert kezelő személyek biztonságára, és gondoskodniuk kell arról, hogy a felhasználás feltételei között szerepeljen a megfelelő egyéni védőeszköz alkalmazására vonatkozó követelmény,

| – | különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, az emlősök és a vízi élőlények védelmére. Az engedélyezés feltételei között a kockázat mérséklésére, pl. pufferzónák kialakítására irányuló intézkedéseknek is szerepelniük kell. |
| --- | --- |

–

különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, az emlősök és a vízi élőlények védelmére. Az engedélyezés feltételei között a kockázat mérséklésére, pl. pufferzónák kialakítására irányuló intézkedéseknek is szerepelniük kell.

Az érintett tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük a madaraknál és emlősöknél felmerülő kockázatok felmérésének, valamint az állati eredetű ételekben a CGA 301085 metabolit maradványai jelenlétének megerősítéséről. Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők, akik kezdeményezték a ciprodinil e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül benyújtsanak ilyen tanulmányokat a Bizottsághoz.

133

Foszetil

CAS-szám: 15845-66-6

CIPAC-szám: 384

Etil-hidrogén-foszfonát

>960 g/kg (foszetil-Al-ben kifejezve)

2007. május 1.

2017. április 30.

A. RÉSZ

Felhasználása csak gombaölő szerként engedélyezhető.

B. RÉSZ

A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a foszetilről szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2006. április 4-én véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit.

Ebben az átfogó értékelésben a tagállamoknak:

| – | különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, az emlősök, a vízi élőlények és a nem célzott ízeltlábúak védelmére. |
| --- | --- |

–

különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak, az emlősök, a vízi élőlények és a nem célzott ízeltlábúak védelmére.

Az engedélyezés feltételei között szükség esetén a kockázat mérséklésére, pl. pufferzónák kialakítására irányuló intézkedéseknek is szerepelniük kell.

Az érintett tagállamoknak további tanulmányok benyújtását kell megkövetelniük a nem célzott ízeltlábúaknál – különös tekintettel a helyszíni feltárásra – és a növényevő emlősöknél felmerülő kockázatok felmérésének megerősítéséről. Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmező, aki kezdeményezte a foszetil e mellékletbe való felvételét, ezen irányelv hatálybalépésétől számítva két éven belül benyújtsanak ilyen tanulmányokat a Bizottsághoz.

134

Trinexapac

CAS-szám 104903-73-6

CIPAC-szám: 732

4-(ciklopropil-hidroximetilén)-3,5-dioxo- ciklohexanekarboxilsav

>940g/kg (trinexapac-etilben kifejezve)

2007. május 1.

2017. április 30.

A. RÉSZ

Kizárólag a növekedésszabályozóként való használat engedélyezett.

B. RÉSZ

A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a trinexapacról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által 2006. április 4-én véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit.

Ebben az átfogó értékelésben a tagállamoknak:

| – | különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak és az emlősök védelmére. |
| --- | --- |

–

különös figyelmet kell fordítaniuk a madarak és az emlősök védelmére.

Az engedélyezés feltételei között szükség szerint a kockázat mérséklésére irányuló intézkedéseknek is szerepelniük kell.

---

(1)  További részletek a hatóanyagok azonosításáról és specifikációjáról a felülvizsgálati jelentésben találhatók.”

1

---