# Eiropas Savienības L 105/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 105 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 13. aprīlis |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 105

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 13. aprīlis

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 563/2006 (2006. gada 13. marts), par to, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Zālamana salām par zveju pie Zālamana salām | 33 |
| Partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Kopienu un Zālamana salām par zveju pie Zālamana salām | 34 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/24/EK (2006. gada 15. marts) par tādu datu saglabāšanu, kurus iegūst vai apstrādā saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu nodrošināšanu, un par grozījumiem Direktīvā 2002/58/EK | 54 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss)

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 563/2006 (2006. gada 13. marts), par to, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Zālamana salām par zveju pie Zālamana salām

33

Partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Kopienu un Zālamana salām par zveju pie Zālamana salām

34

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/24/EK (2006. gada 15. marts) par tādu datu saglabāšanu, kurus iegūst vai apstrādā saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu nodrošināšanu, un par grozījumiem Direktīvā 2002/58/EK

54

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes 2004. gada 16. novembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2028/2004, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 352, 27.11.2004.) | 64 |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvā 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem (OV L 255, 30.9.2005.) | 65 |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīvā 96/74/EK par tekstilmateriālu nosaukumiem (OV L 32, 3.2.1997.)
  (Īpašais izdevums latviešu valodā, 13. nodaļa, 18. sējums, 226. lpp.) | 66 |

Labojums

*

Labojums Padomes 2004. gada 16. novembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2028/2004, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 352, 27.11.2004.)

Euratom

Euratom

Euratom

64

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvā 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem (OV L 255, 30.9.2005.)

65

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīvā 96/74/EK par tekstilmateriālu nosaukumiem (OV L 32, 3.2.1997.)
  (Īpašais izdevums latviešu valodā, 13. nodaļa, 18. sējums, 226. lpp.)

(Īpašais izdevums latviešu valodā, 13. nodaļa, 18. sējums, 226. lpp.)

66

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 13.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 562/2006

(2006. gada 15. marts),

ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punktu un 2. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Pasākumu pieņemšana saskaņā ar Līguma 62. panta 1. punktu, nosakot, ka nekādu kontroli neveic personām, kas šķērso iekšējās robežas, ir daļa no Savienības mērķa – izveidot telpu bez iekšējām robežām, kurā nodrošināta personu brīva pārvietošanās, kā paredzēts Līguma 14. pantā. |
| --- | --- |

(1)

Pasākumu pieņemšana saskaņā ar Līguma 62. panta 1. punktu, nosakot, ka nekādu kontroli neveic personām, kas šķērso iekšējās robežas, ir daļa no Savienības mērķa – izveidot telpu bez iekšējām robežām, kurā nodrošināta personu brīva pārvietošanās, kā paredzēts Līguma 14. pantā.

| (2) | Saskaņā ar Līguma 61. pantu tādas telpas izveide, kurā personas var brīvi pārvietoties, ir jāpapildina ar citiem pasākumiem. Līguma 62. panta 2. punktā paredzētā kopējā politika ārējo robežu šķērsošanai ir šāds pasākums. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma 61. pantu tādas telpas izveide, kurā personas var brīvi pārvietoties, ir jāpapildina ar citiem pasākumiem. Līguma 62. panta 2. punktā paredzētā kopējā politika ārējo robežu šķērsošanai ir šāds pasākums.

| (3) | Kopēju pasākumu pieņemšanai attiecībā uz to, kā personas šķērso iekšējās robežas, un attiecībā uz robežkontroli pie ārējām robežām būtu jāatspoguļo Eiropas Savienības sistēmā iekļautais Šengenas acquis un jo īpaši atbilstīgie noteikumi Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Līgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (2) un Kopējās rokasgrāmatas (3) atbilstīgie noteikumi. |
| --- | --- |

(3)

Kopēju pasākumu pieņemšanai attiecībā uz to, kā personas šķērso iekšējās robežas, un attiecībā uz robežkontroli pie ārējām robežām būtu jāatspoguļo Eiropas Savienības sistēmā iekļautais Šengenas acquis un jo īpaši atbilstīgie noteikumi Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Līgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (2) un Kopējās rokasgrāmatas (3) atbilstīgie noteikumi.

| (4) | Attiecībā uz robežkontroli pie ārējām robežām “vienota tiesību aktu krājuma” izveide, konkrēti, konsolidējot un attīstot acquis, ir viens no svarīgākiem elementiem kopējā ārējo robežu pārvaldības politikā, kā noteikts Komisijas 2002. gada 7. maija paziņojumā “Pretī integrētai Eiropas Savienības dalībvalstu ārējo robežu pārvaldībai”. Šis mērķis bija ietverts Padomes 2002. gada 13. jūnijā apstiprinātajā un 2002. gada 21. un 22. jūnija Seviļas Eiropadomes, kā arī 2003. gada 19. un 20. jūnija Saloniku Eiropadomes atbalstītajā “Eiropas Savienības dalībvalstu ārējo robežu pārvaldības plānā”. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz robežkontroli pie ārējām robežām “vienota tiesību aktu krājuma” izveide, konkrēti, konsolidējot un attīstot acquis, ir viens no svarīgākiem elementiem kopējā ārējo robežu pārvaldības politikā, kā noteikts Komisijas 2002. gada 7. maija paziņojumā “Pretī integrētai Eiropas Savienības dalībvalstu ārējo robežu pārvaldībai”. Šis mērķis bija ietverts Padomes 2002. gada 13. jūnijā apstiprinātajā un 2002. gada 21. un 22. jūnija Seviļas Eiropadomes, kā arī 2003. gada 19. un 20. jūnija Saloniku Eiropadomes atbalstītajā “Eiropas Savienības dalībvalstu ārējo robežu pārvaldības plānā”.

| (5) | Kopēju noteikumu izstrāde attiecībā uz personu pārvietošanos pār robežām nedz apšauba, nedz ietekmē brīvas pārvietošanās tiesības, kas dotas Savienības pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem, kā arī trešo valstu valstspiederīgajiem un viņu ģimenes locekļiem, kas saskaņā ar nolīgumiem starp Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un šīm valstīm, no otras puses, izmanto tādas pašas tiesības brīvi pārvietoties kā Savienības pilsoņi. |
| --- | --- |

(5)

Kopēju noteikumu izstrāde attiecībā uz personu pārvietošanos pār robežām nedz apšauba, nedz ietekmē brīvas pārvietošanās tiesības, kas dotas Savienības pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem, kā arī trešo valstu valstspiederīgajiem un viņu ģimenes locekļiem, kas saskaņā ar nolīgumiem starp Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un šīm valstīm, no otras puses, izmanto tādas pašas tiesības brīvi pārvietoties kā Savienības pilsoņi.

| (6) | Robežkontrole notiek ne tikai to dalībvalstu interesēs, pie kuru ārējām robežām tās veic, bet arī visu to dalībvalstu interesēs, kuras ir atcēlušas iekšējo robežkontroli. Robežkontrolei būtu jāpalīdz apkarot nelikumīgu imigrāciju un cilvēku tirdzniecību un novērst draudus dalībvalstu iekšējai drošībai, valsts politikai, sabiedrības veselības aizsardzībai un starptautiskām attiecībām. |
| --- | --- |

(6)

Robežkontrole notiek ne tikai to dalībvalstu interesēs, pie kuru ārējām robežām tās veic, bet arī visu to dalībvalstu interesēs, kuras ir atcēlušas iekšējo robežkontroli. Robežkontrolei būtu jāpalīdz apkarot nelikumīgu imigrāciju un cilvēku tirdzniecību un novērst draudus dalībvalstu iekšējai drošībai, valsts politikai, sabiedrības veselības aizsardzībai un starptautiskām attiecībām.

| (7) | Robežkontrole būtu jāveic tā, lai pilnībā respektētu cilvēku cieņu. Robežkontrole būtu jāveic profesionāli un izrādot cieņu, un tai vajadzētu būt samērīgai ar izvirzītajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(7)

Robežkontrole būtu jāveic tā, lai pilnībā respektētu cilvēku cieņu. Robežkontrole būtu jāveic profesionāli un izrādot cieņu, un tai vajadzētu būt samērīgai ar izvirzītajiem mērķiem.

| (8) | Robežkontrole nav tikai personu kontrole robežšķērsošanas vietās un uzraudzība starp robežšķērsošanas vietām, bet arī iekšējās drošības apdraudējumu analīze un tādu draudu analīze, kuri var ietekmēt ārējo robežu drošību. Tāpēc jāparedz nosacījumi, kritēriji un sīki izstrādāti noteikumi, kas reglamentē kontroli robežšķērsošanas vietās un uzraudzību. |
| --- | --- |

(8)

Robežkontrole nav tikai personu kontrole robežšķērsošanas vietās un uzraudzība starp robežšķērsošanas vietām, bet arī iekšējās drošības apdraudējumu analīze un tādu draudu analīze, kuri var ietekmēt ārējo robežu drošību. Tāpēc jāparedz nosacījumi, kritēriji un sīki izstrādāti noteikumi, kas reglamentē kontroli robežšķērsošanas vietās un uzraudzību.

| (9) | Lai izvairītos no pārlieku ilgas gaidīšanas, būtu jāparedz iespēja izņēmuma un neparedzētu apstākļu gadījumā atvieglināt kontroli pie ārējām robežām. Ja robežkontrole pie ārējām robežām ir atvieglināta, trešo valstu valstspiederīgo dokumentos joprojām obligāti ir sistemātiski jāiespiež spiedogi. Spiedogu iespiešana ļauj precīzi apliecināt robežšķērsošanas dienu un vietu, ne visos gadījumos apliecinot to, ka veikti visi vajadzīgie ceļošanas dokumentu kontroles pasākumi. |
| --- | --- |

(9)

Lai izvairītos no pārlieku ilgas gaidīšanas, būtu jāparedz iespēja izņēmuma un neparedzētu apstākļu gadījumā atvieglināt kontroli pie ārējām robežām. Ja robežkontrole pie ārējām robežām ir atvieglināta, trešo valstu valstspiederīgo dokumentos joprojām obligāti ir sistemātiski jāiespiež spiedogi. Spiedogu iespiešana ļauj precīzi apliecināt robežšķērsošanas dienu un vietu, ne visos gadījumos apliecinot to, ka veikti visi vajadzīgie ceļošanas dokumentu kontroles pasākumi.

| (10) | Lai saīsinātu gaidīšanas laiku personām, kas izmanto Kopienas tiesības brīvi pārvietoties, ja apstākļi ļauj, ārējās robežšķērsošanas vietās būtu jānodrošina atsevišķas joslas, visās dalībvalstīs apzīmētas ar vienotas formas norādēm. Atsevišķas joslas būtu jānodrošina starptautiskās lidostās. Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja izveidot atsevišķas joslas jūras un sauszemes robežšķērsošanas vietās, ja to uzskata par vajadzīgu un vietējie apstākļi to ļauj. |
| --- | --- |

(10)

Lai saīsinātu gaidīšanas laiku personām, kas izmanto Kopienas tiesības brīvi pārvietoties, ja apstākļi ļauj, ārējās robežšķērsošanas vietās būtu jānodrošina atsevišķas joslas, visās dalībvalstīs apzīmētas ar vienotas formas norādēm. Atsevišķas joslas būtu jānodrošina starptautiskās lidostās. Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja izveidot atsevišķas joslas jūras un sauszemes robežšķērsošanas vietās, ja to uzskata par vajadzīgu un vietējie apstākļi to ļauj.

| (11) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai kontroles procedūras pie ārējām robežām neradītu lielus šķēršļus tirdzniecībai, kā arī sociālai un kultūras apmaiņai. Lai to nodrošinātu, tām būtu jānorīko pietiekams skaits darbinieku un jāatvēl pietiekami resursi. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai kontroles procedūras pie ārējām robežām neradītu lielus šķēršļus tirdzniecībai, kā arī sociālai un kultūras apmaiņai. Lai to nodrošinātu, tām būtu jānorīko pietiekams skaits darbinieku un jāatvēl pietiekami resursi.

| (12) | Dalībvalstīm būtu jānorīko attiecīgs valsts dienests vai dienesti, kas saskaņā ar tās tiesību aktiem ir atbildīgi par robežkontroles uzdevumiem. Ja vienā dalībvalstī par to ir atbildīgs vairāk nekā viens dienests, tiem būtu cieši un nepārtraukti jāsadarbojas savā starpā. |
| --- | --- |

(12)

Dalībvalstīm būtu jānorīko attiecīgs valsts dienests vai dienesti, kas saskaņā ar tās tiesību aktiem ir atbildīgi par robežkontroles uzdevumiem. Ja vienā dalībvalstī par to ir atbildīgs vairāk nekā viens dienests, tiem būtu cieši un nepārtraukti jāsadarbojas savā starpā.

| (13) | Dalībvalstu operatīva sadarbība un palīdzība robežkontroles jomā būtu jāvada un jākoordinē Eiropas Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie dalībvalstu ārējām robežām, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004 (4). |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstu operatīva sadarbība un palīdzība robežkontroles jomā būtu jāvada un jākoordinē Eiropas Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie dalībvalstu ārējām robežām, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004 (4).

| (14) | Šī regula neskar personu pārbaudes, ko veic saskaņā ar vispārējām policijas pilnvarām, un drošības pārbaudes, kas ir identiskas pārbaudēm, ko veic pirms iekšzemes lidojumiem, kā arī iespēju dalībvalstīm veikt ārkārtas pārbaudes bagāžai saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3925/91 (1991. gada 19. decembris) par kontroles un formalitāšu atcelšanu personu rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai Kopienas iekšējos lidojumos un personu bagāžai Kopienas iekšējos jūras braucienos (5), un valstu tiesību aktus par ceļošanas vai personas dokumentu nēsāšanu vai prasību personām informēt iestādes par uzturēšanos attiecīgas dalībvalsts teritorijā. |
| --- | --- |

(14)

Šī regula neskar personu pārbaudes, ko veic saskaņā ar vispārējām policijas pilnvarām, un drošības pārbaudes, kas ir identiskas pārbaudēm, ko veic pirms iekšzemes lidojumiem, kā arī iespēju dalībvalstīm veikt ārkārtas pārbaudes bagāžai saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3925/91 (1991. gada 19. decembris) par kontroles un formalitāšu atcelšanu personu rokas bagāžai un reģistrētajai bagāžai Kopienas iekšējos lidojumos un personu bagāžai Kopienas iekšējos jūras braucienos (5), un valstu tiesību aktus par ceļošanas vai personas dokumentu nēsāšanu vai prasību personām informēt iestādes par uzturēšanos attiecīgas dalībvalsts teritorijā.

| (15) | Dalībvalstīm būtu jādod arī iespēja pie iekšējām robežām uz laiku atjaunot robežkontroli gadījumā, ja rodas nopietni draudi to sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai. Tam būtu jāparedz priekšnosacījumi un procedūras, nodrošinot to, ka attiecīgais pasākums notiek izņēmuma kārtā un ka tiek ievērots proporcionalitātes princips. Jebkādai robežkontroles pagaidu atjaunošanai pie iekšējām robežām apjoma un ilguma ziņā būtu jāaprobežojas ar absolūtu minimumu, kas vajadzīgs, lai vērstos pret šādiem draudiem. |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstīm būtu jādod arī iespēja pie iekšējām robežām uz laiku atjaunot robežkontroli gadījumā, ja rodas nopietni draudi to sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai. Tam būtu jāparedz priekšnosacījumi un procedūras, nodrošinot to, ka attiecīgais pasākums notiek izņēmuma kārtā un ka tiek ievērots proporcionalitātes princips. Jebkādai robežkontroles pagaidu atjaunošanai pie iekšējām robežām apjoma un ilguma ziņā būtu jāaprobežojas ar absolūtu minimumu, kas vajadzīgs, lai vērstos pret šādiem draudiem.

| (16) | Telpā, kur personas var brīvi pārvietoties, robežkontroles atjaunošanai pie iekšējām robežām būtu jānotiek vienīgi izņēmuma kārtā. Nevajadzētu veikt robežkontroli vai formalitātes, ja to dara vienīgi tāpēc, ka notiek robežas šķērsošana. |
| --- | --- |

(16)

Telpā, kur personas var brīvi pārvietoties, robežkontroles atjaunošanai pie iekšējām robežām būtu jānotiek vienīgi izņēmuma kārtā. Nevajadzētu veikt robežkontroli vai formalitātes, ja to dara vienīgi tāpēc, ka notiek robežas šķērsošana.

| (17) | Būtu jāizstrādā procedūra, kas Komisijai ļautu pieņemt konkrētus sīki izstrādātus praktiskus noteikumus, kas reglamentē robežkontroli. Šādos gadījumos šīs regulas īstenošanas pasākumi būtu jāveic saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko paredz procedūras Komisijai piešķirto izpildes pilnvaru īstenošanai (6). |
| --- | --- |

(17)

Būtu jāizstrādā procedūra, kas Komisijai ļautu pieņemt konkrētus sīki izstrādātus praktiskus noteikumus, kas reglamentē robežkontroli. Šādos gadījumos šīs regulas īstenošanas pasākumi būtu jāveic saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko paredz procedūras Komisijai piešķirto izpildes pilnvaru īstenošanai (6).

| (18) | Tāpat būtu jāizstrādā procedūra, kas dalībvalstīm ļautu Komisijai darīt zināmus grozījumus citos sīki izstrādātos praktiskos noteikumos, kas reglamentē robežkontroli. |
| --- | --- |

(18)

Tāpat būtu jāizstrādā procedūra, kas dalībvalstīm ļautu Komisijai darīt zināmus grozījumus citos sīki izstrādātos praktiskos noteikumos, kas reglamentē robežkontroli.

| (19) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – izstrādāt noteikumus, kas attiecas uz personu pārvietošanos pār robežām – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un ka tālab to var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – izstrādāt noteikumus, kas attiecas uz personu pārvietošanos pār robežām – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un ka tālab to var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (20) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. To būtu jāīsteno saskaņā ar dalībvalstu saistībām attiecībā uz starptautisku aizsardzību un neizdošanu. |
| --- | --- |

(20)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. To būtu jāīsteno saskaņā ar dalībvalstu saistībām attiecībā uz starptautisku aizsardzību un neizdošanu.

| (21) | Atkāpjoties no Līguma 299. panta, šī regula attiecas vienīgi uz tām Francijas un Nīderlandes teritorijām, kas atrodas Eiropā. Šī regula neietekmē īpašos noteikumus, ko piemēro Seūtai un Meliļai, kā definēts Nolīgumā par Spānijas Karalistes pievienošanos Konvencijai, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu (7). |
| --- | --- |

(21)

Atkāpjoties no Līguma 299. panta, šī regula attiecas vienīgi uz tām Francijas un Nīderlandes teritorijām, kas atrodas Eiropā. Šī regula neietekmē īpašos noteikumus, ko piemēro Seūtai un Meliļai, kā definēts Nolīgumā par Spānijas Karalistes pievienošanos Konvencijai, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu (7).

| (22) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tādējādi šī regula tai neuzliek saistības un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula attīsta Šengenas acquis atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļai, Dānijai būtu saskaņā ar minētā protokola 5. pantu sešos mēnešos pēc šīs regulas pieņemšanas dienas jāpieņem lēmums, vai transponēt šo lēmumu savos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tādējādi šī regula tai neuzliek saistības un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula attīsta Šengenas acquis atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļai, Dānijai būtu saskaņā ar minētā protokola 5. pantu sešos mēnešos pēc šīs regulas pieņemšanas dienas jāpieņem lēmums, vai transponēt šo lēmumu savos tiesību aktos.

| (23) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šī regula turpina attīstīt tos Šengenas acquis noteikumus – kā definēts Eiropas Savienības Padomes un Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumā par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (8) – kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (9) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šī regula turpina attīstīt tos Šengenas acquis noteikumus – kā definēts Eiropas Savienības Padomes un Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumā par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (8) – kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (9) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai.

| (24) | Ir jāparedz procedūra, kā Islandes un Norvēģijas pārstāvjiem iesaistīties to komiteju darbībā, kuras palīdz Komisijai īstenot tai piešķirtās izpildu pilnvaras. Tāda procedūra ir apsvērta Vēstuļu apmaiņās starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par komitejām, kas palīdz Eiropas Komisijai īstenot tās izpildu pilnvaras (10). |
| --- | --- |

(24)

Ir jāparedz procedūra, kā Islandes un Norvēģijas pārstāvjiem iesaistīties to komiteju darbībā, kuras palīdz Komisijai īstenot tai piešķirtās izpildu pilnvaras. Tāda procedūra ir apsvērta Vēstuļu apmaiņās starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par komitejām, kas palīdz Eiropas Komisijai īstenot tās izpildu pilnvaras (10).

| (25) | Attiecībā uz Šveici šī regula šī regula turpina pilnveidot tos Šengenas acquis noteikumus – kā definēts Nolīgumā, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā – kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A daļā minēto jomu, to lasot saistībā ar 4. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2004/849/EK (11) un 4. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2004/860/EK (12). |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz Šveici šī regula šī regula turpina pilnveidot tos Šengenas acquis noteikumus – kā definēts Nolīgumā, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā – kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A daļā minēto jomu, to lasot saistībā ar 4. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2004/849/EK (11) un 4. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2004/860/EK (12).

| (26) | Ir jāparedz procedūra, kā Šveices pārstāvjiem iesaistīties to komiteju darbībā, kuras palīdz Komisijai īstenot tai piešķirtās izpildu pilnvaras. Tāda procedūra ir apsvērta Kopienas un Šveices vēstuļu apmaiņā, kas pievienota minētajam nolīgumam. |
| --- | --- |

(26)

Ir jāparedz procedūra, kā Šveices pārstāvjiem iesaistīties to komiteju darbībā, kuras palīdz Komisijai īstenot tai piešķirtās izpildu pilnvaras. Tāda procedūra ir apsvērta Kopienas un Šveices vēstuļu apmaiņā, kas pievienota minētajam nolīgumam.

| (27) | Šī regula attīsta Šengenas acquis noteikumus, ko nepiemēro Apvienotajā Karalistē, kā paredzēts Padomes Lēmumā 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (13). Tāpēc Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai neuzliek saistības un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(27)

Šī regula attīsta Šengenas acquis noteikumus, ko nepiemēro Apvienotajā Karalistē, kā paredzēts Padomes Lēmumā 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (13). Tāpēc Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai neuzliek saistības un nav jāpiemēro.

| (28) | Šī regula attīsta Šengenas acquis noteikumus, ko nepiemēro Īrijā, kā paredzēts Padomes Lēmumā 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (14). Tāpēc Īrija nepiedalās regulas pieņemšanā, un šī regula tai neuzliek saistības un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(28)

Šī regula attīsta Šengenas acquis noteikumus, ko nepiemēro Īrijā, kā paredzēts Padomes Lēmumā 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (14). Tāpēc Īrija nepiedalās regulas pieņemšanā, un šī regula tai neuzliek saistības un nav jāpiemēro.

| (29) | Šajā regulā 1. panta pirmais teikums, 5. panta 4. punkta a) apakšpunkts, III sadaļa un tie II sadaļas noteikumi, kā arī pielikumi, kas attiecas uz Šengenas Informācijas sistēmu (SIS), ir pieņemti atbilstīgi Šengenas acquis vai ir citādi saistīti ar to 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

(29)

Šajā regulā 1. panta pirmais teikums, 5. panta 4. punkta a) apakšpunkts, III sadaļa un tie II sadaļas noteikumi, kā arī pielikumi, kas attiecas uz Šengenas Informācijas sistēmu (SIS), ir pieņemti atbilstīgi Šengenas acquis vai ir citādi saistīti ar to 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punkta nozīmē,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I SADAĻA

VISPĀRĒJI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un principi

Šī regula paredz, ka neveic to personu robežkontroli, kuras šķērso iekšējās robežas starp Eiropas Savienības dalībvalstīm.

Tajā ir ietverti noteikumi par to personu robežkontroli, kuras šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “iekšējas robežas” ir






  a) | dalībvalstu kopīgas sauszemes robežas, tostarp upju un ezeru robežas, |
| --- | --- | --- |

1)

“iekšējas robežas” ir

a)

dalībvalstu kopīgas sauszemes robežas, tostarp upju un ezeru robežas,

| b) | iekšējiem reisiem paredzētas dalībvalstu lidostas, |
| --- | --- |

b)

iekšējiem reisiem paredzētas dalībvalstu lidostas,

| c) | dalībvalstu jūras, upju un ezeru ostas, ko izmanto regulārai prāmju satiksmei; |
| --- | --- |

c)

dalībvalstu jūras, upju un ezeru ostas, ko izmanto regulārai prāmju satiksmei;

| 2) | “ārējas robežas” ir dalībvalstu sauszemes, arī upju un ezeru robežas, jūras robežas un lidostas, upju ostas, jūras ostas un ezeru ostas, ar nosacījumu, ka tās nav iekšējas robežas; |
| --- | --- |

2)

“ārējas robežas” ir dalībvalstu sauszemes, arī upju un ezeru robežas, jūras robežas un lidostas, upju ostas, jūras ostas un ezeru ostas, ar nosacījumu, ka tās nav iekšējas robežas;

| 3) | “iekšējs lidojums” ir jebkurš lidojums vienīgi uz dalībvalsts teritoriju vai no tās, nenolaižoties trešās valsts teritorijā; |
| --- | --- |

3)

“iekšējs lidojums” ir jebkurš lidojums vienīgi uz dalībvalsts teritoriju vai no tās, nenolaižoties trešās valsts teritorijā;

| 4) | “regulāra prāmju satiksme” ir prāmju satiksme starp noteiktām divām vai vairākām ostām dalībvalstu teritorijā, nepiestājot ostās ārpus dalībvalstu teritorijas un nodrošinot pasažieru un transportlīdzekļu pārvadājumus saskaņā ar publicētiem kustības sarakstiem; |
| --- | --- |

4)

“regulāra prāmju satiksme” ir prāmju satiksme starp noteiktām divām vai vairākām ostām dalībvalstu teritorijā, nepiestājot ostās ārpus dalībvalstu teritorijas un nodrošinot pasažieru un transportlīdzekļu pārvadājumus saskaņā ar publicētiem kustības sarakstiem;

| 5) | “personas, kas izmanto Kopienas tiesības uz pārvietošanās brīvību”, ir:






  a) | Eiropas Savienības pilsoņi Līguma 17. panta 1. punkta nozīmē un trešo valstu valstspiederīgie, kas ir Savienības pilsoņu ģimenes locekļi, kuri ir tiesīgi uz pārvietošanās brīvību un uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/38/EK (2004. gada 29. aprīlis) par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstu teritorijā (15); |
| --- | --- | --- |

5)

“personas, kas izmanto Kopienas tiesības uz pārvietošanās brīvību”, ir:

a)

Eiropas Savienības pilsoņi Līguma 17. panta 1. punkta nozīmē un trešo valstu valstspiederīgie, kas ir Savienības pilsoņu ģimenes locekļi, kuri ir tiesīgi uz pārvietošanās brīvību un uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/38/EK (2004. gada 29. aprīlis) par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstu teritorijā (15);

| b) | trešo valstu valstspiederīgie un – neatkarīgi no valstspiederības – viņu ģimenes locekļi, kas saskaņā ar nolīgumiem starp Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgajām trešām valstīm, no otras puses, ir tiesīgi izmantot tādas pašas tiesības uz pārvietošanās brīvību, kādas ir Savienības pilsoņiem; |
| --- | --- |

b)

trešo valstu valstspiederīgie un – neatkarīgi no valstspiederības – viņu ģimenes locekļi, kas saskaņā ar nolīgumiem starp Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgajām trešām valstīm, no otras puses, ir tiesīgi izmantot tādas pašas tiesības uz pārvietošanās brīvību, kādas ir Savienības pilsoņiem;

| 6) | “trešās valsts valstspiederīgais” ir jebkura persona, kas nav Savienības pilsonis Līguma 17. panta 1. punkta nozīmē un uz ko neattiecas šā panta 5. punkts; |
| --- | --- |

6)

“trešās valsts valstspiederīgais” ir jebkura persona, kas nav Savienības pilsonis Līguma 17. panta 1. punkta nozīmē un uz ko neattiecas šā panta 5. punkts;

| 7) | “personas, par ko izdots brīdinājums, lai atteiktu ieceļošanas atļauju” ir trešās valsts valstspiederīgie, par ko saskaņā ar Šengenas Konvencijas 96. pantu Šengenas Informācijas sistēmā (“SIS”) izdots brīdinājums atteikt ieceļošanas atļauju; |
| --- | --- |

7)

“personas, par ko izdots brīdinājums, lai atteiktu ieceļošanas atļauju” ir trešās valsts valstspiederīgie, par ko saskaņā ar Šengenas Konvencijas 96. pantu Šengenas Informācijas sistēmā (“SIS”) izdots brīdinājums atteikt ieceļošanas atļauju;

| 8) | “robežšķērsošanas vieta” ir vieta, ko kompetentās iestādes noteikušas ārējās robežas šķērsošanai; |
| --- | --- |

8)

“robežšķērsošanas vieta” ir vieta, ko kompetentās iestādes noteikušas ārējās robežas šķērsošanai;

| 9) | “robežkontrole” ir darbības, ko saskaņā ar šo regulu veic pie robežas, reaģējot vienīgi uz nodomu šķērsot robežu vai robežas šķērsošanas aktu, neatkarīgi no visiem citiem apsvērumiem, un tā ietver robežpārbaudes un robežuzraudzību; |
| --- | --- |

9)

“robežkontrole” ir darbības, ko saskaņā ar šo regulu veic pie robežas, reaģējot vienīgi uz nodomu šķērsot robežu vai robežas šķērsošanas aktu, neatkarīgi no visiem citiem apsvērumiem, un tā ietver robežpārbaudes un robežuzraudzību;

| 10) | “robežpārbaudes” ir pārbaudes, ko veic robežšķērsošanas vietās, lai nodrošinātu, ka personām, tostarp viņu transportlīdzekļiem un mantām drīkst atļaut ieceļot dalībvalstu teritorijā vai izceļot no tās; |
| --- | --- |

10)

“robežpārbaudes” ir pārbaudes, ko veic robežšķērsošanas vietās, lai nodrošinātu, ka personām, tostarp viņu transportlīdzekļiem un mantām drīkst atļaut ieceļot dalībvalstu teritorijā vai izceļot no tās;

| 11) | “robežuzraudzība” ir robežu uzraudzība starp robežšķērsošanas vietām un robežšķērsošanas vietu uzraudzība pēc noteiktā darbalaika beigām, lai nepieļautu personu izvairīšanos no robežpārbaudēm; |
| --- | --- |

11)

“robežuzraudzība” ir robežu uzraudzība starp robežšķērsošanas vietām un robežšķērsošanas vietu uzraudzība pēc noteiktā darbalaika beigām, lai nepieļautu personu izvairīšanos no robežpārbaudēm;

| 12) | “pārbaude otrajā līnijā” ir turpmāka pārbaude, ko var veikt īpašā vietā, kas nav tā pati vieta, kur pārbauda visas personas (pirmā līnija); |
| --- | --- |

12)

“pārbaude otrajā līnijā” ir turpmāka pārbaude, ko var veikt īpašā vietā, kas nav tā pati vieta, kur pārbauda visas personas (pirmā līnija);

| 13) | “robežsargs” ir robežšķērsošanas vietā vai pie robežas, vai arī robežas tiešā tuvumā saskaņā ar valsts tiesību aktiem norīkots valsts iestādes darbinieks, kas saskaņā ar šo regulu un attiecīgās valsts tiesību aktiem veic robežkontroles uzdevumus/valsts iestādes darbinieks, kurš saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem norīkots robežšķērsošanas vietā, pie robežas vai robežas tiešā tuvumā un kurš saskaņā ar šo regulu un attiecīgās valsts tiesību aktiem veic robežkontroles uzdevumus; |
| --- | --- |

13)

“robežsargs” ir robežšķērsošanas vietā vai pie robežas, vai arī robežas tiešā tuvumā saskaņā ar valsts tiesību aktiem norīkots valsts iestādes darbinieks, kas saskaņā ar šo regulu un attiecīgās valsts tiesību aktiem veic robežkontroles uzdevumus/valsts iestādes darbinieks, kurš saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem norīkots robežšķērsošanas vietā, pie robežas vai robežas tiešā tuvumā un kurš saskaņā ar šo regulu un attiecīgās valsts tiesību aktiem veic robežkontroles uzdevumus;

| 14) | “pārvadātājs” ir ikviena fiziska vai juridiska persona, kas profesionāli nodarbojas ar personu pārvadājumiem; |
| --- | --- |

14)

“pārvadātājs” ir ikviena fiziska vai juridiska persona, kas profesionāli nodarbojas ar personu pārvadājumiem;

| 15) | “uzturēšanās atļauja” ir:






  a) | visas uzturēšanās atļaujas, ko dalībvalstis izsniegušas atbilstoši vienotajam formātam, kas noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 1030/2002 (2002. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem (16); |
| --- | --- | --- |

15)

“uzturēšanās atļauja” ir:

a)

visas uzturēšanās atļaujas, ko dalībvalstis izsniegušas atbilstoši vienotajam formātam, kas noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 1030/2002 (2002. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem (16);

| b) | visi citi dokumenti, ko dalībvalsts izsniegusi trešo valstu valstspiederīgajiem, atļaujot uzturēties vai atkārtoti ieceļot tās teritorijā, un kas nav pagaidu atļaujas, kuras izdod uz laiku, kamēr izskata vai nu pieprasījumu izsniegt a) apakšpunktā minēto uzturēšanās atļauju, vai arī patvēruma pieprasījumu; |
| --- | --- |

b)

visi citi dokumenti, ko dalībvalsts izsniegusi trešo valstu valstspiederīgajiem, atļaujot uzturēties vai atkārtoti ieceļot tās teritorijā, un kas nav pagaidu atļaujas, kuras izdod uz laiku, kamēr izskata vai nu pieprasījumu izsniegt a) apakšpunktā minēto uzturēšanās atļauju, vai arī patvēruma pieprasījumu;

| 16) | “kruīza kuģis” ir kuģis, kas brauc pa konkrētu maršrutu saskaņā ar iepriekš noteiktu programmu, kurā ietvertas tūristiem domātas programmas dažādās ostās, un kas ceļojuma laikā parasti neuzņem un arī neizsēdina pasažierus; |
| --- | --- |

16)

“kruīza kuģis” ir kuģis, kas brauc pa konkrētu maršrutu saskaņā ar iepriekš noteiktu programmu, kurā ietvertas tūristiem domātas programmas dažādās ostās, un kas ceļojuma laikā parasti neuzņem un arī neizsēdina pasažierus;

| 17) | “izklaides kuģošana” ir izklaides kuģu izmantošana sportam vai tūrismam; |
| --- | --- |

17)

“izklaides kuģošana” ir izklaides kuģu izmantošana sportam vai tūrismam;

| 18) | “piekrastes zveja” ir zveja, ko veic ar kuģiem, kas, nepiestājot kādā trešās valsts ostā, ik dienu vai 36 stundu laikā atgriežas ostā, kas ir dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

18)

“piekrastes zveja” ir zveja, ko veic ar kuģiem, kas, nepiestājot kādā trešās valsts ostā, ik dienu vai 36 stundu laikā atgriežas ostā, kas ir dalībvalsts teritorijā;

| 19) | “sabiedrības veselības apdraudējums” ir slimība, kas potenciāli var izvērsties epidēmijā, kā noteikts Pasaules Veselības organizācijas starptautiskajos veselības aizsardzības noteikumos, kā arī citas infekcijas slimības vai lipīgas parazītu slimības, ja uz tām attiecas aizsardzības noteikumi, kas attiecas uz dalībvalstu valstspiederīgajiem. |
| --- | --- |

19)

“sabiedrības veselības apdraudējums” ir slimība, kas potenciāli var izvērsties epidēmijā, kā noteikts Pasaules Veselības organizācijas starptautiskajos veselības aizsardzības noteikumos, kā arī citas infekcijas slimības vai lipīgas parazītu slimības, ja uz tām attiecas aizsardzības noteikumi, kas attiecas uz dalībvalstu valstspiederīgajiem.

3. pants

Darbības joma

Šī regula attiecas uz personām, kas šķērso dalībvalstu iekšējās vai ārējās robežas, neskarot:

| a) | tādu personu tiesības, kuras izmanto Kopienas tiesības uz pārvietošanās brīvību; |
| --- | --- |

a)

tādu personu tiesības, kuras izmanto Kopienas tiesības uz pārvietošanās brīvību;

| b) | bēgļu tiesības, kā arī tādu personu tiesības, kuras lūdz starptautisku aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz neizdošanu. |
| --- | --- |

b)

bēgļu tiesības, kā arī tādu personu tiesības, kuras lūdz starptautisku aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz neizdošanu.

II SADAĻA

ĀRĒJĀS ROBEŽAS

I NODAĻA

Ārējo robežu šķērsošana un ieceļošanas nosacījumi

4. pants

Ārējo robežu šķērsošana

1.   Ārējās robežas var šķērsot tikai robežšķērsošanas vietās un noteiktā darbalaikā. Robežšķērsošanas vietās, kas nav atvērtas visu diennakti, darbalaiks ir skaidri norādīts.

Dalībvalstis dara Komisijai zināmu savu robežšķērsošanas vietu sarakstu saskaņā ar 34. pantu.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, izņēmumus prasībai ārējās robežas šķērsot vienīgi konkrētās robežšķērsošanas vietās un noteiktā darbalaikā var pieļaut šādos gadījumos:

| a) | saistībā ar izklaides kuģošanu vai piekrastes zveju; |
| --- | --- |

a)

saistībā ar izklaides kuģošanu vai piekrastes zveju;

| b) | attiecībā uz jūrniekiem, kas nokāpj krastā un uzturas tās ostas teritorijā, kurā ienācis viņu kuģis, vai ostas tiešā tuvumā esošā pašvaldības teritorijā; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz jūrniekiem, kas nokāpj krastā un uzturas tās ostas teritorijā, kurā ienācis viņu kuģis, vai ostas tiešā tuvumā esošā pašvaldības teritorijā;

| c) | ja rodas īpaša vajadzība, attiecībā uz personām vai personu grupām, kam ir attiecīgas valsts tiesību aktos paredzētas atļaujas, un ja tas nav pretrunā dalībvalstu valsts politikas un iekšējās drošības interesēm; |
| --- | --- |

c)

ja rodas īpaša vajadzība, attiecībā uz personām vai personu grupām, kam ir attiecīgas valsts tiesību aktos paredzētas atļaujas, un ja tas nav pretrunā dalībvalstu valsts politikas un iekšējās drošības interesēm;

| d) | personām vai personu grupām neparedzamās ārkārtas situācijās. |
| --- | --- |

d)

personām vai personu grupām neparedzamās ārkārtas situācijās.

3.   Neskarot 2. punktā paredzētos izņēmumus vai dalībvalstu starptautiskas aizsardzības saistības, dalībvalstis saskaņā ar saviem tiesību aktiem ievieš sodus par ārējo robežu neatļautu šķērsošanu ārpus paredzētām robežšķērsošanas vietām vai pēc to darbalaika beigām. Sodi ir efektīvi, samērīgi un preventīvi.

5. pants

Trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas nosacījumi

1.   Attiecībā uz uzturēšanos, kas nav ilgāka par trim mēnešiem sešu mēnešu laikā, uz trešo valstu valstspiederīgajiem attiecas šādi ieceļošanas noteikumi:

| a) | viņiem ir derīgs ceļošanas dokuments vai dokumenti, kas dod tiesības šķērsot robežu; |
| --- | --- |

a)

viņiem ir derīgs ceļošanas dokuments vai dokumenti, kas dod tiesības šķērsot robežu;

| b) | viņiem ir derīga vīza, ja tā vajadzīga saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (17), izņemot gadījumus, ja viņiem ir derīga uzturēšanas atļauja; |
| --- | --- |

b)

viņiem ir derīga vīza, ja tā vajadzīga saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (17), izņemot gadījumus, ja viņiem ir derīga uzturēšanas atļauja;

| c) | viņi pamato iecerētās uzturēšanās mērķi un apstākļus, viņiem ir pietiekami iztikas līdzekļi gan iecerētās uzturēšanas laikam, gan lai atgrieztos izcelsmes valstī vai tranzītā dotos uz trešo valsti, kurā viņus noteikti uzņems; vai arī viņiem ir iespēja likumīgi iegūt iztikas līdzekļus; |
| --- | --- |

c)

viņi pamato iecerētās uzturēšanās mērķi un apstākļus, viņiem ir pietiekami iztikas līdzekļi gan iecerētās uzturēšanas laikam, gan lai atgrieztos izcelsmes valstī vai tranzītā dotos uz trešo valsti, kurā viņus noteikti uzņems; vai arī viņiem ir iespēja likumīgi iegūt iztikas līdzekļus;

| d) | viņi nav personas, par ko SIS izdots brīdinājums, lai atteiktu ieceļošanu; |
| --- | --- |

d)

viņi nav personas, par ko SIS izdots brīdinājums, lai atteiktu ieceļošanu;

| e) | viņus neuzskata par apdraudējumu kādas dalībvalsts politikai, iekšējai drošībai, sabiedrības veselībai vai starptautiskām attiecībām, un, jo īpaši, valstu datubāzēs par viņiem nav izdots brīdinājums, lai minēto iemeslu dēļ atteiktu ieceļošanas atļauju. |
| --- | --- |

e)

viņus neuzskata par apdraudējumu kādas dalībvalsts politikai, iekšējai drošībai, sabiedrības veselībai vai starptautiskām attiecībām, un, jo īpaši, valstu datubāzēs par viņiem nav izdots brīdinājums, lai minēto iemeslu dēļ atteiktu ieceļošanas atļauju.

2.   Neizsmeļošs to apliecinājuma dokumentu saraksts, kurus robežsargi var pieprasīt uzrādīt trešo valstu valstspiederīgajiem, lai pārliecinātos par to, vai ir ievēroti 1. punkta c) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi, ir iekļauts I pielikumā.

3.   Iztikas līdzekļus vērtē, ņemot vērā uzturēšanās ilgumu un mērķi, kā arī lētas uzturēšanās vietas vidējās cenas par uzturu un izmitināšanu attiecīgajā dalībvalstī vai dalībvalstīs, tās reizinot ar uzturēšanās dienu skaitu.

Dalībvalstu noteiktās atsauces summas dara zināmas Komisijai saskaņā ar 34. pantu.

Pietiekamu iztikas līdzekļu pierādījums var būt, piemēram, skaidra nauda, ceļojuma čeki un kredītkartes, kas ir trešo valstu valstspiederīgo īpašumā. Ja tas paredzēts attiecīgu dalībvalstu tiesību aktos, arī sponsoru deklarācijas un garantijas vēstules no cilvēkiem, pie kā trešās valsts valstspiederīgais apmetīsies, var būt pietiekamu iztikas līdzekļu pierādījums, ja trešās valsts valstspiederīgais apmetas pie cilvēkiem, kas viņu uzņem.

4.   Atkāpjoties no 1. punkta,

| a) | trešo valstu valstspiederīgajiem, kas neatbilst visiem 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, bet kam ir kādas dalībvalsts izdota uzturēšanās atļauja vai atkārtotas ieceļošanas vīza, vai, ja tas paredzēts attiecīgas valsts tiesību aktos, abi šie dokumenti, ir atļauts tranzītā ieceļot citu dalībvalstu teritorijās, lai varētu nonākt dalībvalstī, kas izsniegusi uzturēšanās atļauju vai atkārtotas ieceļošanas vīzu, ja vien viņi nav iekļauti tādas dalībvalsts brīdinājumu sarakstā, kuras ārējās robežas viņi ir iecerējuši šķērsot, un ja brīdinājumam pievienota norāde par ieceļošanas vai tranzīta atteikumu; |
| --- | --- |

a)

trešo valstu valstspiederīgajiem, kas neatbilst visiem 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, bet kam ir kādas dalībvalsts izdota uzturēšanās atļauja vai atkārtotas ieceļošanas vīza, vai, ja tas paredzēts attiecīgas valsts tiesību aktos, abi šie dokumenti, ir atļauts tranzītā ieceļot citu dalībvalstu teritorijās, lai varētu nonākt dalībvalstī, kas izsniegusi uzturēšanās atļauju vai atkārtotas ieceļošanas vīzu, ja vien viņi nav iekļauti tādas dalībvalsts brīdinājumu sarakstā, kuras ārējās robežas viņi ir iecerējuši šķērsot, un ja brīdinājumam pievienota norāde par ieceļošanas vai tranzīta atteikumu;

| b) | trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri atbilst 1. punktā, izņemot tā b) apakšpunktu, paredzētajiem nosacījumiem un kuri ierodas pie robežas, var atļaut ieceļot dalībvalstu teritorijās, ja vīzas izsniedz pie robežas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 415/2003 (2003. gada 27. februāris) par vīzu izsniegšanu pie robežas, tostarp par šādu vīzu izsniegšanu jūrniekiem tranzītā (18).
  Pie robežas izsniegtās vīzas reģistrē sarakstā.
  Ja vīzu nevar piestiprināt pie dokumenta, to izņēmuma kārtā piestiprina pie atsevišķas lapas, ko ievieto dokumentā. Tādos gadījumos standartlapām, kas paredzētas vīzu piestiprināšanai, izmanto vienoto standartveidlapu, kas paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 333/2002 (2002. gada 18. februāris) par vienotas formas veidlapām vīzu uzlīmēšanai, ko dalībvalstis izdevušas personām, kurām ir ceļošanas dokumenti, ko neatzīst dalībvalsts, kura izsniedz šo veidlapu (19); |
| --- | --- |

b)

trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri atbilst 1. punktā, izņemot tā b) apakšpunktu, paredzētajiem nosacījumiem un kuri ierodas pie robežas, var atļaut ieceļot dalībvalstu teritorijās, ja vīzas izsniedz pie robežas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 415/2003 (2003. gada 27. februāris) par vīzu izsniegšanu pie robežas, tostarp par šādu vīzu izsniegšanu jūrniekiem tranzītā (18).

Pie robežas izsniegtās vīzas reģistrē sarakstā.

Ja vīzu nevar piestiprināt pie dokumenta, to izņēmuma kārtā piestiprina pie atsevišķas lapas, ko ievieto dokumentā. Tādos gadījumos standartlapām, kas paredzētas vīzu piestiprināšanai, izmanto vienoto standartveidlapu, kas paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 333/2002 (2002. gada 18. februāris) par vienotas formas veidlapām vīzu uzlīmēšanai, ko dalībvalstis izdevušas personām, kurām ir ceļošanas dokumenti, ko neatzīst dalībvalsts, kura izsniedz šo veidlapu (19);

| c) | dalībvalstis humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ var atļaut savā teritorijā ieceļot trešo valstu valstspiederīgajiem, kas neatbilst vienam vai vairākiem 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem. Ja uz konkrētu trešās valsts valstspiederīgo attiecas 1. punkta d) apakšpunktā minētais brīdinājums, dalībvalsts, kas ļauj viņam ieceļot savā teritorijā, attiecīgi informē citas dalībvalstis. |
| --- | --- |

c)

dalībvalstis humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ var atļaut savā teritorijā ieceļot trešo valstu valstspiederīgajiem, kas neatbilst vienam vai vairākiem 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem. Ja uz konkrētu trešās valsts valstspiederīgo attiecas 1. punkta d) apakšpunktā minētais brīdinājums, dalībvalsts, kas ļauj viņam ieceļot savā teritorijā, attiecīgi informē citas dalībvalstis.

II NODAĻA

Ārējo robežu kontrole un ieceļošanas atteikums

6. pants

Robežpārbaudes norise

1.   Robežsargi, pildot pienākumus, pilnībā respektē cilvēku cieņu.

Visus pasākumus, pildot to pienākumus, veic samērīgi ar šo pasākumu mērķiem.

2.   Robežsargi, veicot robežpārbaudes, nediskriminē personas šādu iemeslu dēļ: dzimums, rase vai izcelsme, ticība vai pārliecība, invaliditāte, vecums vai dzimumorientācija.

7. pants

Personu robežpārbaudes

1.   Robežsargi pie ārējām robežām pārbauda pārvietošanos pār robežu. Pārbaudes veic saskaņā ar šo nodaļu.

Pārbaudes var attiekties arī uz robežu šķērsojošo personu transportlīdzekļiem un lietām. Ja ir jāveic pārmeklēšana, piemēro attiecīgas dalībvalsts tiesību aktus.

2.   Visām personām veic minimālo pārbaudi, lai, pamatojoties uz uzrādītajiem ceļošanas dokumentiem, noskaidrotu viņu identitāti. Šādā minimālajā pārbaudē ātri un lietišķi, vajadzības gadījumā, izmantojot tehniskus līdzekļus un attiecīgās datubāzēs pārbaudot informāciju par nozagtiem, nelikumīgi piesavinātiem un pazaudētiem dokumentiem, kā arī dokumentiem, kas zaudējuši spēku, pārbauda to dokumentu derīgumu, kuri ļauj to likumīgajam turētājam šķērsot robežu, kā arī pārliecinās, ka tiem nav viltojuma pazīmju.

Šā punkta pirmajā daļā minētā minimālā pārbaude ir obligāta personām, kas izmanto Kopienas tiesības brīvi pārvietoties.

Veicot minimālās pārbaudes personām, kas izmanto Kopienas tiesības brīvi pārvietoties, robežsargi tomēr var izlases kārtībā pārbaudīt informāciju valstu un Eiropas attiecīgās datubāzēs, lai pārliecinātos, ka attiecīgās personas nerada reālus, konkrētus un pietiekami nopietnus draudus dalībvalstu iekšējai drošībai, sabiedriskai kārtībai, starptautiskām attiecībām vai neapdraud sabiedrības veselību.

Informācijas pārbaudes rezultāti neapdraud tādu personu ieceļošanas tiesības, kuras attiecīgās dalībvalsts teritorijā izmanto Kopienas tiesības brīvi pārvietoties, kā noteikts Direktīvā 2004/38/EK.

3.   Trešo valstu valstspiederīgos ieceļojot un izceļojot pārbauda pilnībā.

| a) | Pilna pārbaude ieceļojot ir pārliecināšanās par to, vai ir ievēroti 5. panta 1. punktā paredzētie ieceļošanas nosacījumi un – attiecīgos gadījumos – to dokumentu pārbaude, kuri dod tiesības uzturēties valstī un veikt profesionālas darbības. Pie tās pieder rūpīga šādu aspektu pārbaude:






  i) | pārliecināšanās par to, vai trešās valsts valstspiederīgajam ir dokuments, kurš ir izmantojams robežas šķērsošanai un kura derīguma termiņš nav beidzies, un – attiecīgā gadījumā – ka dokumentā ir vajadzīgā vīza vai uzturēšanās atļauja; |
| --- | --- | --- |

a)

Pilna pārbaude ieceļojot ir pārliecināšanās par to, vai ir ievēroti 5. panta 1. punktā paredzētie ieceļošanas nosacījumi un – attiecīgos gadījumos – to dokumentu pārbaude, kuri dod tiesības uzturēties valstī un veikt profesionālas darbības. Pie tās pieder rūpīga šādu aspektu pārbaude:

i)

pārliecināšanās par to, vai trešās valsts valstspiederīgajam ir dokuments, kurš ir izmantojams robežas šķērsošanai un kura derīguma termiņš nav beidzies, un – attiecīgā gadījumā – ka dokumentā ir vajadzīgā vīza vai uzturēšanās atļauja;

| ii) | rūpīga ceļošanas dokumenta pārbaude, vai tam nav viltojuma pazīmju; |
| --- | --- |

ii)

rūpīga ceļošanas dokumenta pārbaude, vai tam nav viltojuma pazīmju;

| iii) | ieceļošanas un izceļošanas spiedogu pārbaude attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā ceļošanas dokumentā, lai, salīdzinot ieceļošanas un izceļošanas datumus, pārliecinātos par to, ka persona nav jau pārsniegusi maksimāli atļauto uzturēšanās ilgumu dalībvalstu teritorijā; |
| --- | --- |

iii)

ieceļošanas un izceļošanas spiedogu pārbaude attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā ceļošanas dokumentā, lai, salīdzinot ieceļošanas un izceļošanas datumus, pārliecinātos par to, ka persona nav jau pārsniegusi maksimāli atļauto uzturēšanās ilgumu dalībvalstu teritorijā;

| iv) | pārliecināšanās par attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā ceļojuma sākumpunktu un galapunktu, kā arī par iecerētās uzturēšanās mērķi un, vajadzības gadījumā, atbilstīgajiem apstiprinājuma dokumentiem; |
| --- | --- |

iv)

pārliecināšanās par attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā ceļojuma sākumpunktu un galapunktu, kā arī par iecerētās uzturēšanās mērķi un, vajadzības gadījumā, atbilstīgajiem apstiprinājuma dokumentiem;

| v) | pārliecināšanās par to, ka attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam ir pietiekami iztikas līdzekļi gan iecerētās uzturēšanās laikam un mērķim, gan lai atgrieztos izcelsmes valstī vai tranzītā dotos uz trešo valsti, kurā viņu noteikti uzņems, vai arī ka viņš var likumīgi iegūt iztikas līdzekļus; |
| --- | --- |

v)

pārliecināšanās par to, ka attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam ir pietiekami iztikas līdzekļi gan iecerētās uzturēšanās laikam un mērķim, gan lai atgrieztos izcelsmes valstī vai tranzītā dotos uz trešo valsti, kurā viņu noteikti uzņems, vai arī ka viņš var likumīgi iegūt iztikas līdzekļus;

| vi) | pārliecināšanās par to, ka attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais, viņa transportlīdzeklis un vestie priekšmeti neapdraud kādas dalībvalsts politiku, iekšējo drošību, sabiedrības veselību vai starptautiskas attiecības; pārliecināšanās ietver tiešu datu salīdzināšanu ar SIS un attiecīgas valsts datubāzē esošiem datiem un brīdinājumiem par personām un, vajadzības gadījumā, par priekšmetiem, kā arī veicamās darbības, ko attiecīgā gadījumā veic, saņemot brīdinājumu; |
| --- | --- |

vi)

pārliecināšanās par to, ka attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais, viņa transportlīdzeklis un vestie priekšmeti neapdraud kādas dalībvalsts politiku, iekšējo drošību, sabiedrības veselību vai starptautiskas attiecības; pārliecināšanās ietver tiešu datu salīdzināšanu ar SIS un attiecīgas valsts datubāzē esošiem datiem un brīdinājumiem par personām un, vajadzības gadījumā, par priekšmetiem, kā arī veicamās darbības, ko attiecīgā gadījumā veic, saņemot brīdinājumu;

| b) | pilna pārbaude izceļojot ir:






  i) | pārliecināšanās par to, ka trešo valstu valstspiederīgajam ir robežas šķērsošanai derīgs dokuments; |
| --- | --- | --- |

b)

pilna pārbaude izceļojot ir:

i)

pārliecināšanās par to, ka trešo valstu valstspiederīgajam ir robežas šķērsošanai derīgs dokuments;

| ii) | rūpīga ceļošanas dokumenta pārbaude, vai tam nav viltojuma pazīmju; |
| --- | --- |

ii)

rūpīga ceļošanas dokumenta pārbaude, vai tam nav viltojuma pazīmju;

| iii) | ja iespējams, pārliecināšanās par to, ka trešās valsts valstspiederīgais nav uzskatāms par draudu kādas dalībvalsts politikai, iekšējai drošībai vai starptautiskām attiecībām; |
| --- | --- |

iii)

ja iespējams, pārliecināšanās par to, ka trešās valsts valstspiederīgais nav uzskatāms par draudu kādas dalībvalsts politikai, iekšējai drošībai vai starptautiskām attiecībām;

| c) | papildus b) apakšpunktā minētajām pārbaudēm pilna pārbaude izceļojot var būt arī:






  i) | pārliecināšanās par to, ka attiecīgai personai ir derīga vīza, ja tā ir vajadzīga saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 539/2001, izņemot gadījumus, ja personai ir derīga uzturēšanās atļauja; |
| --- | --- | --- |

c)

papildus b) apakšpunktā minētajām pārbaudēm pilna pārbaude izceļojot var būt arī:

i)

pārliecināšanās par to, ka attiecīgai personai ir derīga vīza, ja tā ir vajadzīga saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 539/2001, izņemot gadījumus, ja personai ir derīga uzturēšanās atļauja;

| ii) | pārliecināšanās par to, ka attiecīgā persona nav pārsniegusi maksimālo atļautas uzturēšanās ilgumu dalībvalstu teritorijā; |
| --- | --- |

ii)

pārliecināšanās par to, ka attiecīgā persona nav pārsniegusi maksimālo atļautas uzturēšanās ilgumu dalībvalstu teritorijā;

| iii) | par SIS un valstu datubāzu ziņojumos iekļautām personām un lietām saņemtu brīdinājumu lasīšana. |
| --- | --- |

iii)

par SIS un valstu datubāzu ziņojumos iekļautām personām un lietām saņemtu brīdinājumu lasīšana.

4.   Ja ir iespējas un ja trešās valsts valstspiederīgais to pieprasa, šādas pilnas pārbaudes var veikt privātās telpās.

5.   Trešās valsts valstspiederīgos, kam jāveic pilna pārbaude otrajā līnijā, informē par pārbaudes mērķi un procedūru.

Tāda informācija ir pieejama visās Savienības oficiālajās valodās un tās valsts vai to valstu valodās, ar ko robežojas attiecīgā dalībvalsts, un tajā norāda, ka trešās valsts valstspiederīgais var pieprasīt norādīt to robežsargu vārdu vai dienesta numuru, kuri veic pilno pārbaudi otrajā līnijā, robežšķērsošanas vietas nosaukumu un datumu, kad šķērsota robeža.

6.   Personām, kas izmanto Kopienas tiesības uz pārvietošanās brīvību, veic pārbaudes saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK.

7.   Sīki izstrādāti noteikumi par to, kāda informācija jāreģistrē, ir iekļauti II pielikumā.

8. pants

Robežpārbaužu atvieglināšana

1.   Izņēmuma un neparedzētos apstākļos kontrole pie sauszemes robežām var būt atvieglināta. Par šādiem ārkārtas un neparedzētiem apstākļiem uzskata apstākļus, kad neparedzami notikumi izraisa tik intensīvu satiksmi, ka gaidīšanas laiks pie robežšķērsošanas vietas kļūst pārmērīgs, un kad ir izmantoti visi personāla, tehniskie un organizatoriskie resursi.

2.   Ja robežpārbaudes ir atvieglinātas saskaņā ar 1. punktu, ieceļošanas plūsmu robežpārbaudes ir prioritāras salīdzinājumā ar izceļošanas plūsmu robežpārbaudēm.

Robežsargs, kas atbild par robežšķērsošanas vietu, pieņem lēmumu atvieglināt pārbaudes.

Pārbaužu atvieglināšana ir pagaidu raksturs, to pielāgo konkrētiem apstākļiem un ievieš pakāpeniski.

3.   Arī tad, ja robežpārbaudes ir atvieglinātas, robežsargi trešo valstu valstspiederīgajiem ieceļojot un izceļojot iespiež spiedogus ceļošanas dokumentos saskaņā ar 10. pantu.

4.   Katra dalībvalsts reizi gadā nosūta Eiropas Parlamentam un Komisijai ziņojumu par šā panta piemērošanu.

9. pants

Atsevišķas joslas un informācija uz zīmēm

1.   Dalībvalstis nodrošina atsevišķas joslas, jo īpaši lidostu robežšķērsošanas vietās, lai veiktu personu pārbaudes saskaņā ar 7. pantu. Joslas norāda, izmantojot zīmes, uz kurām ir III pielikumā paredzētās norādes.

Dalībvalstis var izveidot atsevišķas joslas jūras un sauszemes robežšķērsošanas vietās, kā arī robežu šķērsošanai starp dalībvalstīm, kas pie savām kopējām robežām nepiemēro 20. pantu. Zīmes ar III pielikumā paredzētajām norādēm lieto, ja dalībvalstis pie robežām izveido atsevišķas joslas.

Lai nodrošinātu optimālas robežšķērsotāju plūsmas, dalībvalstis nodrošina to, ka šādas joslas ir skaidri iezīmētas, arī ja ir notikusi atkāpšanās no noteikumiem par atsevišķām joslām, kā paredzēts 4. punktā.

| 2. | a) | Personas, kas izmanto Kopienas tiesības uz pārvietošanās brīvību, var izmantot joslas, kas apzīmētas ar III pielikuma A daļā doto zīmi. Tās var izmantot arī joslas, kas apzīmētas ar III pielikuma B daļā doto zīmi; |
| --- | --- | --- |
| b) | visas pārējās personas izmanto joslas, kas apzīmētas ar III pielikuma B daļā doto zīmi. |

2.

a)

Personas, kas izmanto Kopienas tiesības uz pārvietošanās brīvību, var izmantot joslas, kas apzīmētas ar III pielikuma A daļā doto zīmi. Tās var izmantot arī joslas, kas apzīmētas ar III pielikuma B daļā doto zīmi;

b)

visas pārējās personas izmanto joslas, kas apzīmētas ar III pielikuma B daļā doto zīmi.

Šā punkta a) un b) apakšpunktā minētās zīmju norādes var būt valodā vai valodās, kādas katra dalībvalsts uzskata par piemērotām.

3.   Jūras un sauszemes robežšķērsošanas vietās dalībvalstis var sadalīt transportlīdzekļu plūsmu dažādās joslās vieglajiem un kravas transportlīdzekļiem un autobusiem, izmantojot III pielikuma C daļā dotās zīmes.

Dalībvalstis vajadzības gadījumā var mainīt norādes uz minētajām zīmēm, ņemot vērā vietējos apstākļus.

4.   Ja kādā robežšķērsošanas vietā rodas īslaicīga transporta plūsmas nelīdzsvarotība, kompetentas iestādes uz laiku, kas vajadzīgs nelīdzsvarotības novēršanai, var atteikties no noteikumiem par dažādu joslu izmantošanu.

5.   Esošo zīmju pielāgošanu 1., 2., un 3. punktā minētajiem noteikumiem pabeidz līdz 2009. gada 31. maijam. Ja dalībvalstis šajā laikā nomaina esošās zīmes vai uzstāda jaunas, attiecībā uz tām ievēro minētajos punktos paredzētās norādes.

10. pants

Spiedogu iespiešana Trešo valstu valstspiederīgo ceļošanas dokumentos

1.   Trešo valstu valstspiederīgo ceļošanas dokumentos ieceļojot un izceļojot sistemātiski iespiež spiedogus. Spiedogus par ieceļošanu vai izceļošanu iespiež šādos dokumentos:

| a) | dokumentos ar derīgu vīzu, kas trešās valsts valstspiederīgajam dod tiesības šķērsot robežu; |
| --- | --- |

a)

dokumentos ar derīgu vīzu, kas trešās valsts valstspiederīgajam dod tiesības šķērsot robežu;

| b) | tādu trešo valstu valstspiederīgo dokumentos, kuriem dalībvalsts vīza ir izsniegta pie robežas, dodot tiesības šķērsot robežu; |
| --- | --- |

b)

tādu trešo valstu valstspiederīgo dokumentos, kuriem dalībvalsts vīza ir izsniegta pie robežas, dodot tiesības šķērsot robežu;

| c) | dokumentos, kas dod tiesības šķērsot robežu trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem neattiecas prasība pēc vīzas. |
| --- | --- |

c)

dokumentos, kas dod tiesības šķērsot robežu trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem neattiecas prasība pēc vīzas.

2.   Spiedogus ieceļojot un izceļojot iespiež tādu trešo valstu valstspiederīgo ceļošanas dokumentos, kuri ir tāda Eiropas Savienības pilsoņa ģimenes locekļi, uz kuriem attiecas Direktīva 2004/38/EK, bet neuzrāda minētās direktīvas 10. pantā paredzēto uzturēšanās atļauju.

Spiedogus ieceļojot un izceļojot iespiež tādu trešo valstu valstspiederīgo ceļošanas dokumentos, kuri ir tādu trešo valstu valstspiederīgo ģimenes locekļi, kuri izmanto Kopienas tiesības brīvi pārvietoties, bet neuzrāda Direktīvas 2004/38/EK 10. pantā paredzēto uzturēšanās atļauju.

3.   Spiedogus ieceļojot un izceļojot neiespiež:

| a) | tādu valstu vadītāju vai augstu amatpersonu ceļošanas dokumentos, kuru ierašanās ir iepriekš oficiāli saskaņota, izmantojot diplomātiskus kanālus; |
| --- | --- |

a)

tādu valstu vadītāju vai augstu amatpersonu ceļošanas dokumentos, kuru ierašanās ir iepriekš oficiāli saskaņota, izmantojot diplomātiskus kanālus;

| b) | lidaparātu pilotu apliecībās vai apkalpes locekļu apliecībās; |
| --- | --- |

b)

lidaparātu pilotu apliecībās vai apkalpes locekļu apliecībās;

| c) | tādu jūrnieku ceļošanas dokumentos, kuri dalībvalsts teritorijā uzturas tikai tik ilgi, kamēr pietauvojies viņu kuģis, un nepamet tās ostas teritoriju, kurā ienācis kuģis; |
| --- | --- |

c)

tādu jūrnieku ceļošanas dokumentos, kuri dalībvalsts teritorijā uzturas tikai tik ilgi, kamēr pietauvojies viņu kuģis, un nepamet tās ostas teritoriju, kurā ienācis kuģis;

| d) | kruīza kuģu apkalpju un pasažieru ceļošanas dokumentos, uz kuriem neattiecas robežpārbaudes saskaņā ar VI pielikuma 3.2.3. punktu; |
| --- | --- |

d)

kruīza kuģu apkalpju un pasažieru ceļošanas dokumentos, uz kuriem neattiecas robežpārbaudes saskaņā ar VI pielikuma 3.2.3. punktu;

| e) | dokumentos, kas dod tiesības Andoras, Monako un Sanmarīno valstspiederīgajiem šķērsot robežu. |
| --- | --- |

e)

dokumentos, kas dod tiesības Andoras, Monako un Sanmarīno valstspiederīgajiem šķērsot robežu.

Ārkārtas gadījumos pēc trešās valsts valstspiederīgā lūguma ieceļošanas un izceļošanas spiedogu var nespiest, ja iespiests spiedogs attiecīgai personai varētu radīt nopietnus sarežģījumus. Tādā gadījumā ieceļošanas vai izceļošanas spiedogu iespiež atsevišķā lapā, kurā norādīts vārds, uzvārds un pases numurs. Lapu izsniedz trešās valsts valstspiederīgajam.

4.   Praktiski pasākumi spiedogu iespiešanai ir izklāstīti IV pielikumā.

5.   Kad vien iespējams, trešo valstu valstspiederīgos informē par robežsargu pienākumu ieceļojot un izceļojot iespiest spiedogu viņu ceļošanas dokumentos, pat ja robežpārbaudes ir atvieglinātas saskaņā ar 8. pantu.

6.   Komisija līdz 2008. gada beigām iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, kā darbojas noteikumi par spiedogu iespiešanu ceļošanas dokumentos.

11. pants

Pieņēmums attiecībā uz uzturēšanās ilguma nosacījumu ievērošanu

1.   Ja trešās valsts valstspiederīgā ceļošanas dokumentā nav ieceļošanas spiedoga, attiecīgās valsts kompetentās iestādes var pieņemt, ka tā turētājs neatbilst vai vairs neatbilst attiecīgā dalībvalstī piemērojamiem uzturēšanās ilguma nosacījumiem.

2.   Šī panta 1. punktā minēto pieņēmumu var atspēkot, ja attiecīgais trešās valsts pilsonis jebkādiem līdzekļiem sagādā ticamus pierādījumus – piemēram, transporta biļetes vai pierādījumus par viņa uzturēšanos ārpus dalībvalstu teritorijas – apliecinot, ka viņš ir ievērojis nosacījumus par īslaicīgas uzturēšanās ilgumu.

Tādā gadījumā:

| a) | ja trešās valsts pilsonis atrodas tādas dalībvalsts teritorijā, kura pilnībā piemēro Šengenas acquis, kompetentas iestādes saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un praksi trešās valsts valstspiederīgā ceļošanas dokumentā norāda dienu, kad, un vietu, kur attiecīgā persona šķērsojusi tādas dalībvalsts ārējo robežu, kura pilnībā piemēro Šengenas acquis; |
| --- | --- |

a)

ja trešās valsts pilsonis atrodas tādas dalībvalsts teritorijā, kura pilnībā piemēro Šengenas acquis, kompetentas iestādes saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un praksi trešās valsts valstspiederīgā ceļošanas dokumentā norāda dienu, kad, un vietu, kur attiecīgā persona šķērsojusi tādas dalībvalsts ārējo robežu, kura pilnībā piemēro Šengenas acquis;

| b) | ja trešās valsts pilsonis atrodas tādas dalībvalsts teritorijā, par kuru vēl nav pieņemts lēmums saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktu, kompetentas iestādes saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un praksi trešās valsts valstspiederīgā ceļošanas dokumentā norāda dienu, kad, un vietu, kur attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais šķērsojusi šādas dalībvalsts ārējo robežu. |
| --- | --- |

b)

ja trešās valsts pilsonis atrodas tādas dalībvalsts teritorijā, par kuru vēl nav pieņemts lēmums saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktu, kompetentas iestādes saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un praksi trešās valsts valstspiederīgā ceļošanas dokumentā norāda dienu, kad, un vietu, kur attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais šķērsojusi šādas dalībvalsts ārējo robežu.

Papildus a) un b) apakšpunktā minētajām norādēm, attiecīgam trešās valsts pilsonim var izsniegt VIII pielikumā doto veidlapu.

Dalībvalstis cita citu, Komisiju un Padomes Ģenerālsekretariātu informē par to praksi attiecībā uz šajā pantā minētajām norādēm.

3.   Ja 1. punktā minēto pieņēmumu neatspēko, kompetentas iestādes var izraidīt trešās valsts valstspiederīgo no attiecīgo dalībvalstu teritorijas.

12. pants

Robežuzraudzība

1.   Robežuzraudzības galvenais mērķis ir nepieļaut neatļautu robežas šķērsošanu, apkarot pārrobežu noziedzību un veikt pasākumus pret personām, kas robežu šķērsojušas nelikumīgi.

2.   Robežsargi robežuzraudzībai izmanto stacionāras vai mobilas vienības.

Uzraudzību veic tā, lai nepieļautu personu izvairīšanos no pārbaudēm robežšķērsošanas vietās un atturētu no mēģinājumiem to darīt.

3.   Uzraudzību starp robežšķērsošanas vietām veic robežsargi, kuru skaits un darbības metodes ir atbilstīgas esošiem vai paredzamiem draudiem un apdraudējumiem. Uzraudzība paredz biežas un negaidītas uzraudzības periodiskuma pārmaiņas, lai visu laiku pastāvētu risks, ka neatļauta robežšķērsošana tiks atklāta.

4.   Uzraudzību veic stacionāras vai mobilas vienības, kas pienākumus veic patrulējot vai izvietojot posteņus vietās, kas ir zināmas kā paaugstināta riska vietas vai ko uzskata par tādām; šādas uzraudzības mērķis ir aizturēt personas, kas nelikumīgi šķērso robežu. Uzraudzību var veikt, arī izmantojot tehniskus līdzekļus, tostarp elektroniskus līdzekļus.

5.   Papildu noteikumus, kas reglamentē uzraudzību, var pieņemt saskaņā ar 33. panta 2. punktā minēto procedūru.

13. pants

Ieceļošanas atteikums

1.   Trešās valsts valstspiederīgajiem, kas neatbilst 5. panta 1. punktā izklāstītiem ieceļošanas nosacījumiem, un nepieder pie to personu kategorijas, uz ko attiecas 5. panta 4. punkts, atsaka ieceļošanu dalībvalstu teritorijās. Tas neskar īpašos noteikumus par patvēruma tiesībām un starptautisku aizsardzību vai ilgtermiņa vīzām.

2.   Ieceļošanu var atteikt tikai ar pamatotu lēmumu, uzrādot precīzus atteikuma iemeslus. Tādu lēmumu pieņem iestāde, kas saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktiem ir pilnvarota to darīt. Tie stājas spēkā nekavējoties.

Pamatoto lēmumu, uzrādot precīzus atteikuma iemeslus, pieņem, izmantojot V pielikuma B daļā doto standartveidlapu, ko aizpilda iestāde, kas saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem ir pilnvarota atteikt ieceļošanu. Aizpildīto standartveidlapu nodod attiecīgam trešās valsts valstspiederīgajam, kas apliecina, ka ir saņēmis šo veidlapu ar lēmumu par ieceļošanas atteikumu.

3.   Personām, kam atteikta ieceļošana, ir tiesības iesniegt pārsūdzību. Pārsūdzības īsteno saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem. Trešās valsts valstspiederīgajam arī izsniedz rakstisku norādi par kontaktpunktiem, kur var saņemt informāciju par pārstāvjiem, kas saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem ir kompetenti pārstāvēt trešās valsts valstspiederīgo.

Šādas pārsūdzības iesniegšana neaptur ieceļošanas atteikuma lēmuma izpildi.

Neskarot jebkādu kompensāciju, ko piešķir saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem, trešās valsts valstspiederīgajam – ja pārsūdzības izskatīšanā tiktu konstatēts, ka lēmums atteikt ieceļošanu bijis nepamatots – ir tiesības uz to, ka dalībvalsts, kas atteikusi ieceļošanu, labo anulēto ieceļošanas spiedogu un jebkādu citu veiktu anulēšanu vai papildinājumu.

4.   Robežsargi nodrošina, ka trešās valsts valstspiederīgais, kas saņēmis ieceļošanas atteikumu, neieceļo attiecīgās dalībvalsts teritorijā.

5.   Dalībvalstis vāc statistiku par to personu skaitu, kam atteikta ieceļošana, par atteikuma iemesliem, to personu valstspiederību, kam atteikta ieceļošana, un to, pie kāda tipa robežas (sauszemes robeža, robeža lidostās vai jūras robeža) ieceļošana atteikta. Reizi gadā dalībvalstis nosūta šo statistiku Komisijai. Komisija reizi divos gados publicē dalībvalstu sniegtās statistikas apkopojumu.

6.   Sīki izstrādāti noteikumi, kas reglamentē ieceļošanas atteikumus, ir izklāstīti V pielikuma A daļā.

III NODAĻA

Robežkontroles personāls un resursi un dalībvalstu sadarbība

14. pants

Robežkontroles personāls un resursi

Dalībvalstis atbilstīgā apjomā izmanto attiecīgus resursus un personālu, lai saskaņā ar 6. līdz 13. pantu veiktu robežkontroli pie to ārējām robežām, nodrošinot efektīvu, intensīvu un vienota līmeņa kontroli.

15. pants

Kontroles īstenošana

1.   Robežkontroli, kas paredzēta 6. līdz 13. pantā, veic robežsargi saskaņā ar šo regulu un attiecīgās valsts tiesību aktiem.

Robežkontrole neietekmē pilnvaras sākt kriminālvajāšanu, kuras robežsargiem ir piešķirtas ar attiecīgas valsts tiesību aktiem un kuras neietilpst šīs regulas darbības jomā.

Dalībvalstis nodrošina, ka robežsargi ir specializēti un attiecīgi apmācīti profesionāļi. Dalībvalstis veicina to, ka robežsargi mācās valodas, jo īpaši tās, kas ir vajadzīgas viņu pienākumu izpildei.

2.   Dalībvalstis saskaņā ar 34. pantu dara Komisijai zināmu to valsts dienestu sarakstu, kas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir atbildīgi par robežkontroli.

3.   Lai efektīvi kontrolētu robežas, katra dalībvalsts nodrošina ciešu un nepārtrauktu to dienestu sadarbību, kuri ir atbildīgi par robežkontroli.

16. pants

Dalībvalstu sadarbība

1.   Dalībvalstis sniedz savstarpēju palīdzību un uztur ciešu un nepārtrauktu sadarbību, lai saskaņā ar šīs regulas 6. līdz 15. pantu efektīvi īstenotu robežkontroli. Tās apmainās ar visu būtisko informāciju.

2.   Dalībvalstu operatīvo sadarbību ārējo robežu pārvaldības jomā koordinē Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie dalībvalstu ārējām robežām (turpmāk – “Aģentūra”), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004.

3.   Neskarot Aģentūras kompetenci, dalībvalstis var turpināt operatīvu sadarbību ar citām dalībvalstīm un/vai trešām valstīm pie ārējām robežām, arī apmainoties ar sadarbības koordinatoriem, ja sadarbība papildina Aģentūras darbību.

Dalībvalstis atturas veikt darbības, kas varētu traucēt Aģentūras darbību vai tās mērķu sasniegšanu.

Dalībvalstis ziņo Aģentūrai par šā punkta pirmajā daļā minēto operatīvo sadarbību.

4.   Dalībvalstis nodrošina apmācības par robežkontroles noteikumiem un pamattiesībām. Šajā sakarā ņem vērā vienotos mācību standartus, ko ievieš un attīsta Aģentūra.

17. pants

Kopīga kontrole

1.   Dalībvalstis, kas attiecībā uz savām kopīgajām sauszemes robežām nepiemēro 20. pantu, var kopīgi veikt šo kopējo robežu kontroli līdz minētā panta piemērošanas dienai, un tādā gadījumā personu var apstādināt tikai vienreiz, lai veiktu ieceļošanas un izceļošanas pārbaudes, neskarot dalībvalstu individuālo atbildību, kas izriet no 6. līdz 13. panta.

Lai to nodrošinātu, dalībvalstis var savā starpā slēgt divpusējus nolīgumus.

2.   Dalībvalstis informē Komisiju par jebkādiem nolīgumiem, ko tās noslēdz saskaņā ar 1. punktu.

IV NODAĻA

Īpaši robežpārbaužu noteikumi

18. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz dažādu tipu robežām un dažādiem transportlīdzekļu veidiem, ko izmanto ārējo robežu šķērsošanai

Šīs regulas VI pielikumā izklāstītie īpašie noteikumi attiecas uz pārbaudēm pie dažādu tipu robežām un attiecībā uz dažādiem transportlīdzekļiem, ko izmanto robežu šķērsošanai.

Minētajos īpašajos noteikumos var būt paredzētas atkāpes no 5. panta un 7. līdz 13. panta.

19. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz dažādu kategoriju personu pārbaudēm

1.   Šīs regulas VII pielikumā izklāstītie īpašie noteikumi attiecas uz šādu kategoriju personu pārbaudēm:

| a) | valstu vadītāji un viņu delegāciju locekļi: |
| --- | --- |

a)

valstu vadītāji un viņu delegāciju locekļi:

| b) | lidaparātu piloti un citi lidaparātu apkalpes locekļi; |
| --- | --- |

b)

lidaparātu piloti un citi lidaparātu apkalpes locekļi;

| c) | jūrnieki; |
| --- | --- |

c)

jūrnieki;

| d) | diplomātisko, oficiālo un dienesta pasu turētāji, kā arī starptautisku organizāciju pārstāvji; |
| --- | --- |

d)

diplomātisko, oficiālo un dienesta pasu turētāji, kā arī starptautisku organizāciju pārstāvji;

| e) | darba ņēmēji, kas strādā otrpus robežai; |
| --- | --- |

e)

darba ņēmēji, kas strādā otrpus robežai;

| f) | nepilngadīgie. |
| --- | --- |

f)

nepilngadīgie.

Minētajos īpašajos noteikumos var būt paredzētas atkāpes no 5. panta un 7. līdz 13. panta.

2.   Dalībvalstis saskaņā ar 34. pantu Komisijai dara zināmus paraugus apliecībām, ko to Ārlietu ministrijas izsniedz akreditētiem diplomātisko un konsulāro pārstāvniecību darbiniekiem un viņu ģimenes locekļiem.

III SADAĻA

IEKŠĒJĀS ROBEŽAS

I NODAĻA

Robežkontroles atcelšana pie iekšējām robežām

20. pants

Iekšējo robežu šķērsošana

Iekšējās robežas var šķērsot jebkurā vietā, un personām – neatkarīgi no viņu valstspiederības – nepiemēro robežpārbaudes.

21. pants

Pārbaudes iekšzemē

Robežkontroles atcelšana pie iekšējām robežām neietekmē:

| a) | policijas pilnvaras, ko īsteno kompetentas dalībvalstu iestādes saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, ja vien pilnvaru īstenošana iedarbības ziņā nav līdzvērtīga robežpārbaudēm; tas attiecas arī uz pierobežas teritorijām. Policijas pilnvaru īstenošanu pirmā teikuma nozīmē jo īpaši nedrīkst uzskatīt par līdzvērtīgu robežpārbaudēm, ja policijas veiktie pasākumi:






  i) | par mērķi neizvirza robežkontroli; |
| --- | --- | --- |

a)

policijas pilnvaras, ko īsteno kompetentas dalībvalstu iestādes saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, ja vien pilnvaru īstenošana iedarbības ziņā nav līdzvērtīga robežpārbaudēm; tas attiecas arī uz pierobežas teritorijām. Policijas pilnvaru īstenošanu pirmā teikuma nozīmē jo īpaši nedrīkst uzskatīt par līdzvērtīgu robežpārbaudēm, ja policijas veiktie pasākumi:

i)

par mērķi neizvirza robežkontroli;

| ii) | balstās uz vispārēju policijas informāciju un pieredzi attiecībā uz iespējamiem sabiedriskās drošības apdraudējumiem un konkrēti ir paredzēti pārrobežu noziedzības apkarošanai; |
| --- | --- |

ii)

balstās uz vispārēju policijas informāciju un pieredzi attiecībā uz iespējamiem sabiedriskās drošības apdraudējumiem un konkrēti ir paredzēti pārrobežu noziedzības apkarošanai;

| iii) | ir izstrādāti un veikti tā, ka tie noteikti atšķiras no sistemātiskajām personu pārbaudēm pie ārējām robežām; |
| --- | --- |

iii)

ir izstrādāti un veikti tā, ka tie noteikti atšķiras no sistemātiskajām personu pārbaudēm pie ārējām robežām;

| iv) | tiek veikti izlases kārtībā; |
| --- | --- |

iv)

tiek veikti izlases kārtībā;

| b) | personu drošības pārbaudes ostās un lidostās, ko veic kompetentas iestādes saskaņā ar katras dalībvalsts tiesību aktiem, kā arī ostu, lidostu un pārvadātāju veiktas drošības pārbaudes, ja tās veic arī personām, kas ceļo pa dalībvalsts teritoriju; |
| --- | --- |

b)

personu drošības pārbaudes ostās un lidostās, ko veic kompetentas iestādes saskaņā ar katras dalībvalsts tiesību aktiem, kā arī ostu, lidostu un pārvadātāju veiktas drošības pārbaudes, ja tās veic arī personām, kas ceļo pa dalībvalsts teritoriju;

| c) | iespēju dalībvalstīm tiesību aktos paredzēt pienākumu, ka personai ir jābūt personas dokumentiem vai tie jānēsā līdzi; |
| --- | --- |

c)

iespēju dalībvalstīm tiesību aktos paredzēt pienākumu, ka personai ir jābūt personas dokumentiem vai tie jānēsā līdzi;

| d) | trešo valstu valstspiederīgo pienākumu saskaņā ar Šengenas konvencijas 22. pantu ziņot par atrašanos attiecīgā dalībvalstī. |
| --- | --- |

d)

trešo valstu valstspiederīgo pienākumu saskaņā ar Šengenas konvencijas 22. pantu ziņot par atrašanos attiecīgā dalībvalstī.

22. pants

Šķēršļu novēršana ceļu satiksmei robežšķērsošanas vietās pie iekšējām robežām

Dalībvalstis likvidē visus šķēršļus netraucētām satiksmes plūsmām autoceļu robežšķērsošanas vietās pie iekšējām robežām, jo īpaši visus ātruma ierobežojumus, ko nepamato ceļu satiksmes drošības apsvērumi.

Vienlaikus dalībvalstīm jābūt gatavām nodrošināt iespējas veikt robežpārbaudes, ja tiek atjaunota robežkontrole pie iekšējām robežām.

II NODAĻA

Robežkontroles pagaidu atjaunošana pie iekšējām robežām

23. pants

Robežkontroles pagaidu atjaunošana pie iekšējām robežām

1.   Ja pastāv nopietns apdraudējums valsts politikai vai iekšējai drošībai, dalībvalsts saskaņā ar 24. pantā paredzēto procedūru vai, steidzamības gadījumā, saskaņā ar 25. pantā paredzēto procedūru var izņēmuma kārtā atjaunot robežkontroli pie iekšējām robežām uz ierobežotu laiku, kas nepārsniedz 30 dienas, vai uz paredzamo nopietnā apdraudējuma laiku, ja tas ir ilgāks par 30 dienām. Robežkontroles pagaidu atjaunošanas pie iekšējām robežām apjoms un ilgums nepārsniedz to, kas noteikti ir nepieciešams, lai reaģētu uz nopietno apdraudējumu.

2.   Ja valsts politikas vai iekšējās drošības nopietnais apdraudējums turpinās ilgāk par 1. punktā paredzēto laiku, dalībvalsts var paildzināt robežkontroli, to pamatojot ar tiem pašiem iemesliem, kas minēti 1. punktā, un, ņemot vērā visus jaunos apstākļus, paildzināt robežkontroli ikreiz vēl par 30 dienām, ievērojot 26. pantā paredzēto procedūru.

24. pants

Procedūra paredzamiem notikumiem

1.   Ja dalībvalsts saskaņā ar 23. panta 1. punktu paredz atjaunot robežkontroli pie iekšējām robežām, tā, cik vien drīz iespējams, dara to zināmu pārējām dalībvalstīm un Komisijai un sniedz šādu informāciju, tiklīdz tā ir pieejama:

| a) | ierosinātās atjaunošanas iemeslus, sīki aprakstot notikumus, kas rada nopietnu apdraudējumu valsts politikai vai iekšējai drošībai; |
| --- | --- |

a)

ierosinātās atjaunošanas iemeslus, sīki aprakstot notikumus, kas rada nopietnu apdraudējumu valsts politikai vai iekšējai drošībai;

| b) | ierosinātās atjaunošanas darbības jomu, konkrēti norādot, kur paredzēts atjaunot robežkontroli; |
| --- | --- |

b)

ierosinātās atjaunošanas darbības jomu, konkrēti norādot, kur paredzēts atjaunot robežkontroli;

| c) | oficiālo robežšķērsošanas vietu nosaukumus; |
| --- | --- |

c)

oficiālo robežšķērsošanas vietu nosaukumus;

| d) | ierosinātās atjaunošanas ieviešanas dienu un ilgumu; |
| --- | --- |

d)

ierosinātās atjaunošanas ieviešanas dienu un ilgumu;

| e) | attiecīgos gadījumos, pasākumus, kas jāveic pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

e)

attiecīgos gadījumos, pasākumus, kas jāveic pārējām dalībvalstīm.

2.   Komisija, saņēmusi attiecīgās dalībvalsts paziņojumu un ņemot vērā šā panta 3. punktā paredzētās konsultācijas, var sniegt atzinumu, neskarot Līguma 64. panta 1. punktu.

3.   Par 1. punktā minēto informāciju, kā arī par Komisijas atzinumu, ko tā var sniegt saskaņā ar 2. punktu, dalībvalsts, kas paredz atjaunot robežkontroli, konsultējas ar pārējām dalībvalstīm Padomē un Komisiju, lai vajadzības gadījumā organizētu dalībvalstu savstarpēju sadarbību un izskatītu, vai pasākumi ir samērīgi ar notikumiem, kas liek atjaunot robežkontroli un rada apdraudējumu valsts politikai vai iekšējai drošībai.

4.   Šā panta 3. punktā minētās konsultācijas notiek vismaz piecpadsmit dienas pirms dienas, kad paredzēts atjaunot robežkontroli.

25. pants

Procedūra gadījumos, kas prasa steidzamu rīcību

1.   Ja kādā dalībvalstī valsts politikas vai iekšējās drošības apsvērumi prasa īstenot steidzamu rīcību, attiecīgā dalībvalsts var izņēmuma kārtā un nekavējoties atjaunot robežkontroli pie iekšējām robežām.

2.   Dalībvalsts, kas atjauno robežkontroli pie iekšējam robežām, bez kavēšanās par to attiecīgi paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai un sniedz 24. panta 1. punktā minēto informāciju un pamatojumu šīs procedūras izmantošanai.

26. pants

Procedūra, lai paildzinātu robežkontroli pie iekšējām robežām

1.   Dalībvalstis robežkontroli pie iekšējām robežām var paildzināt vienīgi saskaņā ar 23. panta 2. punktu pēc tam, kad tā par to paziņojusi pārējām dalībvalstīm un Komisijai.

2.   Dalībvalsts, kas paredz paildzināt robežkontroli, pārējām dalībvalstīm un Komisijai dara zināmu visu būtisko informāciju par iemesliem, kāpēc paildzināta robežkontrole pie iekšējām robežām. Piemēro 24. panta 2. punktu.

27. pants

Informācija Eiropas Parlamentam

Attiecīgā dalībvalsts vai, attiecīgā gadījumā, Padome cik drīz vien iespējams informē Eiropas Parlamentu par pasākumiem, ko veic saskaņā ar 24., 25. un 26. pantu. Attiecībā uz trešo secīgo paildzinājumu saskaņā ar 26. pantu attiecīgā dalībvalsts, ja tas tiek prasīts, sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam par nepieciešamību īstenot robežkontroli pie iekšējām robežām.

28. pants

Noteikumi, kas jāpiemēro, atjaunojot robežkontroli pie iekšējam robežām

Atjaunojot robežkontroli pie iekšējām robežām, mutatis mutandis piemēro attiecīgos II sadaļas noteikumus.

29. pants

Ziņojums par robežkontroles atjaunošanu pie iekšējām robežām

Dalībvalsts, kas saskaņā ar 23. pantu atjaunojusi robežkontroli pie iekšējām robežām, apstiprina dienu, kad šo robežkontroli atceļ, un tajā pašā laikā vai drīz pēc tam iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ziņojumu par robežkontroles atjaunošanu pie iekšējām robežām, jo īpaši norādot, kā notiek pārbaudes un cik efektīva ir robežkontroles atjaunošana.

30. pants

Sabiedrības informēšana

Lēmumu atjaunot robežkontroli pie iekšējām robežām pieņem pārskatāmi, un sabiedrību par to informē pilnībā, ja vien nav sevišķi svarīgu drošības iemeslu to nedarīt.

31. pants

Konfidencialitāte

Pēc attiecīgas dalībvalsts lūguma pārējās dalībvalstis, Eiropas Parlaments un Komisija ievēro konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, ko sniedz saistībā ar robežkontroles atjaunošanu un paildzināšanu pie iekšējām robežām, kā arī attiecībā uz ziņojumu, ko sagatavo saskaņā ar 29. pantu.

IV SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

32. pants

Grozījumi pielikumos

Grozījumus III, IV un VIII pielikumā izdara saskaņā ar 33. panta 2. punktā minēto procedūru.

33. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja, turpmāk – “Komiteja”.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu, un ar nosacījumu, ka saskaņā ar šo procedūru pieņemtie īstenošanas pasākumi negroza šīs regulas pamatnoteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

4.   Neskarot jau pieņemtos īstenošanas pasākumus, uz četriem gadiem, skaitot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, tiek atlikta to šīs regulas noteikumu piemērošana, kuri attiecas uz tehnisku noteikumu un lēmumu pieņemšanu saskaņā ar 2. punktā minēto procedūru. Pēc Komisijas priekšlikuma Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru var atjaunot attiecīgos noteikumus un tālab pārskata šos noteikumus līdz četru gadu termiņa beigām.

34. pants

Paziņošana

1.   Dalībvalstis paziņo Komisijai:

| a) | uzturēšanās atļauju sarakstu; |
| --- | --- |

a)

uzturēšanās atļauju sarakstu;

| b) | savu robežšķērsošanas vietu sarakstu; |
| --- | --- |

b)

savu robežšķērsošanas vietu sarakstu;

| c) | atsauces summas, kas vajadzīgas ārējo robežu šķērsošanai un ko ik gadu nosaka attiecīgās valsts iestādes; |
| --- | --- |

c)

atsauces summas, kas vajadzīgas ārējo robežu šķērsošanai un ko ik gadu nosaka attiecīgās valsts iestādes;

| d) | to attiecīgās valsts dienestu sarakstu, kuri atbildīgi par robežkontroli; |
| --- | --- |

d)

to attiecīgās valsts dienestu sarakstu, kuri atbildīgi par robežkontroli;

| e) | to standartapliecību paraugus, ko izsniedz Ārlietu ministrijas. |
| --- | --- |

e)

to standartapliecību paraugus, ko izsniedz Ārlietu ministrijas.

2.   Komisija informāciju, kas tai paziņota saskaņā ar 1. punktu, dara pieejamu dalībvalstīm un sabiedrībai, izmantojot publikāciju Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un citus piemērotus līdzekļus.

35. pants

Vietējā pierobežas satiksme

Šī regula neskar Kopienas noteikumus par vietējo pierobežas satiksmi un spēkā esošos divpusējos nolīgumus par vietējo pierobežas satiksmi.

36. pants

Seūta un Meliļa

Šī regula neietekmē īpašos noteikumus, ko piemēro Seūtai un Meliļai, kā noteikts Spānijas Karalistes deklarācijā par Seūtu un Meliļu, kas pievienota Nobeiguma aktam Nolīgumā par Spānijas Karalistes pievienošanos Konvencijai, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu (20).

37. pants

Procedūra, kā dalībvalstis paziņo informāciju

Līdz 2006. gada 26. oktobrim dalībvalstis paziņo Komisijai savus noteikumus, kas attiecas uz 21. panta c) un d) punktu, 4. panta 3. punktā minētos sodus un divpusējos nolīgumus, kas noslēgti saskaņā ar 17. panta 1. punktu. Par pārmaiņām minētajos noteikumos paziņo piecās darbadienās.

Dalībvalstu paziņoto informāciju publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

38. pants

Ziņojums par III sadaļas piemērošanu

Līdz 2009. gada 13. oktobrim. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par III sadaļas piemērošanu.

Komisija pievērš īpašu uzmanību jebkādām grūtībām, ko izraisa robežkontroles atjaunošana pie iekšējām robežām. Vajadzības gadījumā Komisija iesniedz priekšlikumus šādu grūtību novēršanai.

39. pants

Atcelšana

1.   No 2006. gada 13. oktobra tiek atcelts 2. līdz 8. pants Konvencijā, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu.

2.   No 1. punktā paredzētās dienas tiek atcelti arī šādi akti:

| a) | Kopējā rokasgrāmata, tostarp tās pielikumi; |
| --- | --- |

a)

Kopējā rokasgrāmata, tostarp tās pielikumi;

| b) | Šengenas Izpildu komitejas 1994. gada 26. aprīļa Lēmums (SCH/Com–ex (94) 1, rev 2), 1994. gada 22. decembra Lēmums (SCH/Com–ex (94) 17, rev. 4) un 1995. gada 20. decembra Lēmums (SCH/Com–ex (95) 20, rev. 2); |
| --- | --- |

b)

Šengenas Izpildu komitejas 1994. gada 26. aprīļa Lēmums (SCH/Com–ex (94) 1, rev 2), 1994. gada 22. decembra Lēmums (SCH/Com–ex (94) 17, rev. 4) un 1995. gada 20. decembra Lēmums (SCH/Com–ex (95) 20, rev. 2);

| c) | Kopējās konsulārās instrukcijas 7. pielikums; |
| --- | --- |

c)

Kopējās konsulārās instrukcijas 7. pielikums;

| d) | Padomes Regula (EK) Nr. 790/2001 (2001. gada 24. aprīlis), ar ko Padomei rezervē izpildu pilnvaras attiecībā uz dažiem sīki izstrādātiem noteikumiem un praktiskām procedūrām robežkontroles un uzraudzības veikšanā (21); |
| --- | --- |

d)

Padomes Regula (EK) Nr. 790/2001 (2001. gada 24. aprīlis), ar ko Padomei rezervē izpildu pilnvaras attiecībā uz dažiem sīki izstrādātiem noteikumiem un praktiskām procedūrām robežkontroles un uzraudzības veikšanā (21);

| e) | Padomes Lēmums 2004/581/EK (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka obligātās norādes, kurām jābūt uz zīmēm ārējās robežas šķērsošanas vietās (22); |
| --- | --- |

e)

Padomes Lēmums 2004/581/EK (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka obligātās norādes, kurām jābūt uz zīmēm ārējās robežas šķērsošanas vietās (22);

| f) | Padomes Lēmums 2004/574/EK (2004. gada 29 aprīlis) par Kopējās rokasgrāmatas II daļas grozījumiem un tās 16. pielikuma sagatavošanu (23); |
| --- | --- |

f)

Padomes Lēmums 2004/574/EK (2004. gada 29 aprīlis) par Kopējās rokasgrāmatas II daļas grozījumiem un tās 16. pielikuma sagatavošanu (23);

| g) | Padomes Regula (EK) Nr. 2133/2004 (2004. gada 13. decembris) par prasību dalībvalstu kompetentām iestādēm sistemātiski apzīmogot trešo valstu pilsoņu ceļošanas dokumentus, kad viņi šķērso dalībvalstu ārējās robežas, un par saistītiem grozījumiem Šengenas Līguma īstenošanas konvencijā un kopīgajā rokasgrāmatā (24). |
| --- | --- |

g)

Padomes Regula (EK) Nr. 2133/2004 (2004. gada 13. decembris) par prasību dalībvalstu kompetentām iestādēm sistemātiski apzīmogot trešo valstu pilsoņu ceļošanas dokumentus, kad viņi šķērso dalībvalstu ārējās robežas, un par saistītiem grozījumiem Šengenas Līguma īstenošanas konvencijā un kopīgajā rokasgrāmatā (24).

3.   Atsauces uz svītrotajiem pantiem un atceltajiem aktiem uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

40. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 13. oktobrī. Regulas 34. pants tomēr stājas spēkā dienu pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.

Strasbūrā, 2006. gada 15. martā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

H. WINKLER

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 23. jūnija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2006. gada 21. februāra Lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp. Konvencijā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1160/2005 (OV L 191, 22.7.2005., 18. lpp.).

2

(3)  OV C 313, 16.12.2002., 97. lpp. Kopējā rokasgrāmatā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2133/2004 (OV L 369, 16.12.2004., 5. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 2007/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 374, 31.12.1991., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

5

(6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

6

(7)  OV L 239, 22.9.2000., 69. lpp.

7

(8)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

8

(9)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

9

(10)  OV L 176, 10.7.1999., 53. lpp.

10

(11)  Padomes Lēmums 2004/849/EK (2004. gada 25. oktobris) par Nolīguma parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu (OV L 368, 15.12.2004., 26. lpp.).

11

acquis

(12)  Padomes Lēmums 2004/860/EK (2004. gada 25. oktobris) par Nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu (OV L 370, 17.12.2004., 78. lpp.).

12

acquis

(13)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

13

(14)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

14

(15)  OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.

15

(16)  OV L 157, 15.6.2002., 1. lpp.

16

(17)  OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 851/2005 (OV L 141, 4.6.2005., 3. lpp.).

17

(18)  OV L 64, 7.3.2003., 1. lpp.

18

(19)  OV L 53, 23.2.2002., 4. lpp.

19

(20)  OV L 239, 22.9.2000., 73. lpp.

20

(21)  OV L 116, 26.4.2001., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/927/EK (OV L 396, 31.12.2004., 45. lpp.).

21

(22)  OV L 261, 6.8.2004., 119. lpp.

22

(23)  OV L 261, 6.8.2004., 36. lpp.

23

(24)  OV L 369, 16.12.2004., 5. lpp.

24

---

I PIELIKUMS

Apstiprinājuma dokumenti, lai pārbaudītu ieceļošanas nosacījumu izpildi

Dokumenti, kas minēti 5. panta 2. punktā, var būt arī:

| a) | lietišķiem braucieniem:






  i) | uzņēmuma vai iestādes ielūgums piedalīties sanāksmēs, konferencēs vai pasākumos, kas ir saistīti ar tirdzniecību, rūpniecību vai darbu; |
| --- | --- | --- |

a)

lietišķiem braucieniem:

i)

uzņēmuma vai iestādes ielūgums piedalīties sanāksmēs, konferencēs vai pasākumos, kas ir saistīti ar tirdzniecību, rūpniecību vai darbu;

| ii) | citi dokumenti, kas liecina par tirdzniecības attiecībām vai darba attiecībām; |
| --- | --- |

ii)

citi dokumenti, kas liecina par tirdzniecības attiecībām vai darba attiecībām;

| iii) | tirdzniecības izstāžu vai kongresu ieejas kartes, ja persona brauc uz tādu pasākumu; |
| --- | --- |

iii)

tirdzniecības izstāžu vai kongresu ieejas kartes, ja persona brauc uz tādu pasākumu;

| b) | ceļojumiem, kas saistīti ar studijām vai citādām apmācībām:






  i) | apliecība par uzņemšanu mācību iestādē, lai apmeklētu praktiskas vai teorētiskas pamatapmācību un turpmāku apmācību nodarbības; |
| --- | --- | --- |

b)

ceļojumiem, kas saistīti ar studijām vai citādām apmācībām:

i)

apliecība par uzņemšanu mācību iestādē, lai apmeklētu praktiskas vai teorētiskas pamatapmācību un turpmāku apmācību nodarbības;

| ii) | studenta kartes vai izziņas par apmeklētajiem apmācību kursiem; |
| --- | --- |

ii)

studenta kartes vai izziņas par apmeklētajiem apmācību kursiem;

| c) | ceļojumiem, kas saistīti ar tūrismu vai personiskiem iemesliem:






  i) | apstiprinājuma dokumenti par mitekli:






  — | ielūgums no cilvēka, pie kura uzturēsies, ja tāds ir; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

ceļojumiem, kas saistīti ar tūrismu vai personiskiem iemesliem:

i)

apstiprinājuma dokumenti par mitekli:

—

ielūgums no cilvēka, pie kura uzturēsies, ja tāds ir;

| — | apstiprinājuma dokuments no iestādes, kas nodrošina pajumti vai jebkādi citi piemēroti dokumenti, kur norādīta paredzētā apmešanās vieta; |
| --- | --- |

—

apstiprinājuma dokuments no iestādes, kas nodrošina pajumti vai jebkādi citi piemēroti dokumenti, kur norādīta paredzētā apmešanās vieta;

| ii) | apstiprinājuma dokumenti par ceļojuma maršrutu:
  apstiprinājums nodrošinātai vietai organizētā ceļojumā vai jebkādi citi piemēroti dokumenti, kas liecina par iecerētā ceļojuma plāniem; |
| --- | --- |

ii)

apstiprinājuma dokumenti par ceļojuma maršrutu:

apstiprinājums nodrošinātai vietai organizētā ceļojumā vai jebkādi citi piemēroti dokumenti, kas liecina par iecerētā ceļojuma plāniem;

| iii) | apstiprinājuma dokumenti par atgriešanos:
  biļete atpakaļceļam vai abos virzienos; |
| --- | --- |

iii)

apstiprinājuma dokumenti par atgriešanos:

biļete atpakaļceļam vai abos virzienos;

| d) | braucieniem politisku, zinātnes, kultūras, sporta vai reliģiskiem pasākumu – vai citu iemeslu dēļ:
  ielūgumi, ieejas biļetes, iestāšanās apliecības vai programmas, kas jebkā liecina par uzņēmējorganizācijas nosaukumu un uzturēšanās ilgumu, vai jebkāds cits dokuments, kas liecina par vizītes mērķi. |
| --- | --- |

d)

braucieniem politisku, zinātnes, kultūras, sporta vai reliģiskiem pasākumu – vai citu iemeslu dēļ:

ielūgumi, ieejas biļetes, iestāšanās apliecības vai programmas, kas jebkā liecina par uzņēmējorganizācijas nosaukumu un uzturēšanās ilgumu, vai jebkāds cits dokuments, kas liecina par vizītes mērķi.

---

II PIELIKUMS

Informācijas reģistrācija

Visās robežšķērsošanas vietās jebkuru dienesta informāciju un citu īpaši svarīgu informāciju reģistrē ar roku vai elektroniski. Reģistrējamā informācija jo īpaši ir:

| a) | par vietējām robežpārbaudēm atbildīgā robežsarga vārds un pārējo darbinieku vārdi katrā maiņā; |
| --- | --- |

a)

par vietējām robežpārbaudēm atbildīgā robežsarga vārds un pārējo darbinieku vārdi katrā maiņā;

| b) | personu pārbaužu atvieglinājumi, ko piemēro saskaņā ar 8. pantu; |
| --- | --- |

b)

personu pārbaužu atvieglinājumi, ko piemēro saskaņā ar 8. pantu;

| c) | dokumenti, kas pie robežas izsniegti pasu un vīzu vietā; |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas pie robežas izsniegti pasu un vīzu vietā;

| d) | informācija par aizturētām personām un sūdzības (noziedzīgi nodarījumi un administratīvi pārkāpumi); |
| --- | --- |

d)

informācija par aizturētām personām un sūdzības (noziedzīgi nodarījumi un administratīvi pārkāpumi);

| e) | personas, kam saskaņā ar 13. pantu atteikta ieceļošana (atteikuma pamatojums un valstspiederība); |
| --- | --- |

e)

personas, kam saskaņā ar 13. pantu atteikta ieceļošana (atteikuma pamatojums un valstspiederība);

| f) | drošības kodi ieceļošanas un izceļošanas spiedogiem, to robežsargu identitāte, kuri katrā konkrētā datumā vai maiņā lieto konkrēto spiedogu, un informācija par nozaudētiem un nozagtiem spiedogiem; |
| --- | --- |

f)

drošības kodi ieceļošanas un izceļošanas spiedogiem, to robežsargu identitāte, kuri katrā konkrētā datumā vai maiņā lieto konkrēto spiedogu, un informācija par nozaudētiem un nozagtiem spiedogiem;

| g) | pārbaudīto personu sūdzības; |
| --- | --- |

g)

pārbaudīto personu sūdzības;

| h) | citi īpaši nozīmīgi policijas vai tieslietu pasākumi; |
| --- | --- |

h)

citi īpaši nozīmīgi policijas vai tieslietu pasākumi;

| i) | īpaši notikumi. |
| --- | --- |

i)

īpaši notikumi.

---

III PIELIKUMS

Paraugi zīmēm, kas apzīmē joslas robežšķērsošanas vietās

A DAĻA

Image

(1)

B DAĻA

Image

C DAĻA

Image

(1)

Image

(1)

Image

(1)

Image

Image

Image

---

(1)  Islandes un Norvēģijas gadījumā logotips nav vajadzīgs.

---

IV PIELIKUMS

Spiedogu iespiešana

| 1. | Saskaņā ar 10. pantu trešo valstu valstspiederīgo ceļošanas dokumentos sistemātiski iespiež spiedogus, viņiem ieceļojot un izceļojot. Šo spiedogu sīks apraksts ir dots Šengenas Izpildu komitejas Lēmumā Nr. SCH/COM–EX (94)16 rev un Nr. SCH/Cem–Handb (93) 15 (CONFIDENTIAL). |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar 10. pantu trešo valstu valstspiederīgo ceļošanas dokumentos sistemātiski iespiež spiedogus, viņiem ieceļojot un izceļojot. Šo spiedogu sīks apraksts ir dots Šengenas Izpildu komitejas Lēmumā Nr. SCH/COM–EX (94)16 rev un Nr. SCH/Cem–Handb (93) 15 (CONFIDENTIAL).

| 2. | Spiedogu drošības kodus maina regulāri, ne retāk kā reizi mēnesī. |
| --- | --- |

2.

Spiedogu drošības kodus maina regulāri, ne retāk kā reizi mēnesī.

| 3. | Ja ieceļo un izceļo trešo valstu valstspiederīgie, kam ir vajadzīga vīza, spiedogu pēc iespējas iespiež tā, lai tas nosegtu vīzas malu, neietekmējot vīzas datu salasāmību vai drošības elementus vīzas ielīmē. Ja ir jāiespiež vairāki spiedogi (piemēram, daudzkārtējai vīzai), tos iespiež lapā, kas atrodas pretī lapai, kur ir vīza.
  Ja šo lapu nevar izmantot, spiedogu iespiež nākamajā lapā. Mašīnlasāmajā daļā spiedogus nespiež. |
| --- | --- |

3.

Ja ieceļo un izceļo trešo valstu valstspiederīgie, kam ir vajadzīga vīza, spiedogu pēc iespējas iespiež tā, lai tas nosegtu vīzas malu, neietekmējot vīzas datu salasāmību vai drošības elementus vīzas ielīmē. Ja ir jāiespiež vairāki spiedogi (piemēram, daudzkārtējai vīzai), tos iespiež lapā, kas atrodas pretī lapai, kur ir vīza.

Ja šo lapu nevar izmantot, spiedogu iespiež nākamajā lapā. Mašīnlasāmajā daļā spiedogus nespiež.

| 4. | Dalībvalstis norīko valstu kontaktpunktus, kas atbild par informācijas apmaiņu attiecībā uz robežšķērsošanas vietās izmantoto ieceļošanas un izceļošanas spiedogu drošības kodiem, un informē par to pārējās dalībvalstis, Padomes Ģenerālsekretariātu un Komisiju. Šiem kontaktpunktiem ir tūlītēja piekļuve informācijai par kopējiem ieceļošanas un izceļošanas spiedogiem, ko lieto pie attiecīgās dalībvalsts ārējās robežas, un jo īpaši šādai informācijai:






  a) | robežšķērsošanas vieta, kurai ir piešķirts attiecīgais spiedogs; |
| --- | --- | --- |

4.

Dalībvalstis norīko valstu kontaktpunktus, kas atbild par informācijas apmaiņu attiecībā uz robežšķērsošanas vietās izmantoto ieceļošanas un izceļošanas spiedogu drošības kodiem, un informē par to pārējās dalībvalstis, Padomes Ģenerālsekretariātu un Komisiju. Šiem kontaktpunktiem ir tūlītēja piekļuve informācijai par kopējiem ieceļošanas un izceļošanas spiedogiem, ko lieto pie attiecīgās dalībvalsts ārējās robežas, un jo īpaši šādai informācijai:

a)

robežšķērsošanas vieta, kurai ir piešķirts attiecīgais spiedogs;

| b) | tā robežsarga identitāte, kurš konkrētajā laikā lieto attiecīgo spiedogu; |
| --- | --- |

b)

tā robežsarga identitāte, kurš konkrētajā laikā lieto attiecīgo spiedogu;

| c) | katra spiedoga drošības kods jebkurā laikā. |
| --- | --- |

c)

katra spiedoga drošības kods jebkurā laikā.

Visus pieprasījumus par vienotajiem ieceļošanas un izceļošanas spiedogiem iesniedz ar iepriekšminēto valstu kontaktpunktu starpniecību.

Tāpat valstu kontaktpunkti tūlīt nosūta pārējiem kontaktpunktiem, Padomes Ģenerālsekretariātam un Komisijai informāciju par izmaiņām kontaktpunktos, kā arī par nozaudētiem vai nozagtiem spiedogiem.

---

V PIELIKUMS

A DAĻA

Procedūras ieceļošanas atteikumam pie robežas

| 1. | Atsakot ieceļošanu, kompetentais robežsargs:






  a) | aizpilda ieceļošanas atteikuma standartveidlapu, kā noteikts B daļā. Attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais paraksta veidlapu, un viņam izsniedz parakstītās veidlapas eksemplāru. Ja trešās valsts valstspiederīgais atsakās parakstīt veidlapu, robežsargs to atzīmē veidlapas iedaļā “piezīmes”; |
| --- | --- | --- |

1.

Atsakot ieceļošanu, kompetentais robežsargs:

a)

aizpilda ieceļošanas atteikuma standartveidlapu, kā noteikts B daļā. Attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais paraksta veidlapu, un viņam izsniedz parakstītās veidlapas eksemplāru. Ja trešās valsts valstspiederīgais atsakās parakstīt veidlapu, robežsargs to atzīmē veidlapas iedaļā “piezīmes”;

| b) | iespiež pasē ieceļošanas spiedogu, ko ar neizdzēšamu melnu tinti pārsvītro krustiski, tam pretī labajā pusē, arī ar neizdzēšamu tinti, ieraksta ieceļošanas atteikuma iemeslam atbilstīgo(s) burtu(s), kuru saraksts ir dots minētajā ieceļošanas atteikuma standartveidlapā; |
| --- | --- |

b)

iespiež pasē ieceļošanas spiedogu, ko ar neizdzēšamu melnu tinti pārsvītro krustiski, tam pretī labajā pusē, arī ar neizdzēšamu tinti, ieraksta ieceļošanas atteikuma iemeslam atbilstīgo(s) burtu(s), kuru saraksts ir dots minētajā ieceļošanas atteikuma standartveidlapā;

| c) | 2. punktā minētos gadījumos vīzu anulē, iespiežot spiedogu “ANULĒTS”. Tādā gadījumā vīzas ielīmes optiski mainīgo elementu, drošības elementu “latentā attēla efekts”, kā arī terminu “vīza” pārsvītro tā, lai novērstu turpmāku ļaunprātīgu izmantošanu. Robežsargs tūlīt informē savas centrālās iestādes par šo lēmumu; |
| --- | --- |

c)

2. punktā minētos gadījumos vīzu anulē, iespiežot spiedogu “ANULĒTS”. Tādā gadījumā vīzas ielīmes optiski mainīgo elementu, drošības elementu “latentā attēla efekts”, kā arī terminu “vīza” pārsvītro tā, lai novērstu turpmāku ļaunprātīgu izmantošanu. Robežsargs tūlīt informē savas centrālās iestādes par šo lēmumu;

| d) | katru ieceļošanas atteikumu iekļauj reģistrā vai sarakstā, norādot attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā identitāti un valstspiederību, atsauces uz dokumentu, kas viņam devis tiesības šķērsot robežu, kā arī ieceļošanas atteikuma iemeslu un datumu. |
| --- | --- |

d)

katru ieceļošanas atteikumu iekļauj reģistrā vai sarakstā, norādot attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā identitāti un valstspiederību, atsauces uz dokumentu, kas viņam devis tiesības šķērsot robežu, kā arī ieceļošanas atteikuma iemeslu un datumu.

| 2. | Vīzu anulē šādos gadījumos:






  a) | ja par vīzas turētāju ir izdots brīdinājums SIS, lai atteiktu ieceļošanu, ja vien viņam nav kādas dalībvalsts izdotas vīzas vai atkārtotas ieceļošanas vīzas, un viņš grib ieceļot tranzīta nolūkā, lai nokļūtu tās dalībvalsts teritorijā, kura izdevusi dokumentu; |
| --- | --- | --- |

2.

Vīzu anulē šādos gadījumos:

a)

ja par vīzas turētāju ir izdots brīdinājums SIS, lai atteiktu ieceļošanu, ja vien viņam nav kādas dalībvalsts izdotas vīzas vai atkārtotas ieceļošanas vīzas, un viņš grib ieceļot tranzīta nolūkā, lai nokļūtu tās dalībvalsts teritorijā, kura izdevusi dokumentu;

| b) | ja ir nopietns iemesls uzskatīt, ka vīza ir iegūta krāpnieciski. |
| --- | --- |

b)

ja ir nopietns iemesls uzskatīt, ka vīza ir iegūta krāpnieciski.

Tomēr tas, ka trešās valsts valstspiederīgais pie robežas neuzrāda vienu vai vairākus 5. panta 2. punktā minētos apstiprinājuma dokumentus, nav iemesls automātiski pieņemt lēmumu anulēt vīzu.

| 3. | Ja trešās valsts valstspiederīgo, kam ir atteikta ieceļošana, līdz robežai nogādājis pārvadātājs, vietējā atbildīgā iestāde:






  a) | liek pārvadātājam uzņemties atbildību par trešās valsts valstspiederīgo un tūlīt nogādāt viņu trešā valstī, no kuras viņš ieceļojis, vai trešā valstī, kas viņam izsniegusi dokumentu, kurš ļauj šķērsot robežu, vai citā trešā valstī, kurā viņu noteikti uzņems, vai rast līdzekļus tālākai transportēšanai saskaņā ar Šengenas Konvencijas 26. pantu un Padomes Direktīvu 2001/51/EK (2001. gada 28. jūnijs), ar kuru papildina 26. pantu Konvencijā, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu (1); |
| --- | --- | --- |

3.

Ja trešās valsts valstspiederīgo, kam ir atteikta ieceļošana, līdz robežai nogādājis pārvadātājs, vietējā atbildīgā iestāde:

a)

liek pārvadātājam uzņemties atbildību par trešās valsts valstspiederīgo un tūlīt nogādāt viņu trešā valstī, no kuras viņš ieceļojis, vai trešā valstī, kas viņam izsniegusi dokumentu, kurš ļauj šķērsot robežu, vai citā trešā valstī, kurā viņu noteikti uzņems, vai rast līdzekļus tālākai transportēšanai saskaņā ar Šengenas Konvencijas 26. pantu un Padomes Direktīvu 2001/51/EK (2001. gada 28. jūnijs), ar kuru papildina 26. pantu Konvencijā, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu (1);

| b) | līdz sūtīšanai tālāk veic atbilstīgus pasākumus saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem un, ņemot vērā vietējos apstākļus, lai neļautu valstī nelikumīgi ieceļot to trešo valstu valstspiederīgajiem, kam atteikta ieceļošana. |
| --- | --- |

b)

līdz sūtīšanai tālāk veic atbilstīgus pasākumus saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem un, ņemot vērā vietējos apstākļus, lai neļautu valstī nelikumīgi ieceļot to trešo valstu valstspiederīgajiem, kam atteikta ieceļošana.

| 4. | Ja ir iemesls gan trešās valsts valstspiederīgā ieceļošanas atteikumam, gan viņa aizturēšanai, robežsargs sazinās ar iestādēm, kas ir atbildīgas pieņemt lēmumu par turpmāku rīcību saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

4.

Ja ir iemesls gan trešās valsts valstspiederīgā ieceļošanas atteikumam, gan viņa aizturēšanai, robežsargs sazinās ar iestādēm, kas ir atbildīgas pieņemt lēmumu par turpmāku rīcību saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem.

B DAĻA

Ieceļošanas atteikuma standartveidlapa

Image

---

(1)  OV L 187, 10.7.2001., 45. lpp.

---

VI PIELIKUMS

Īpaši noteikumi attiecībā uz dažādu tipu robežām un dažādiem transportlīdzekļu veidiem, ko izmanto dalībvalstu ārējo robežu šķērsošanai

1.   Sauszemes robežas

1.1.   Pārbaudes uz autoceļiem

1.1.1.   Lai nodrošinātu efektīvas personu pārbaudes, kā arī drošu un vienmērīgu ceļu satiksmes plūsmu, pārvietošanos robežšķērsošanas vietās attiecīgi regulē. Vajadzības gadījumā dalībvalstis var noslēgt divpusējus nolīgumus, lai novirzītu un bloķētu satiksmi. Tās par to informē Komisiju saskaņā ar 37. pantu.

1.1.2.   Ja dalībvalstis to uzskata par vajadzīgu un ja apstākļi to ļauj, tās var saskaņā ar 9. pantu pie sauszemes robežām konkrētās robežšķērsošanas vietās izveidot vai izmantot atsevišķas joslas.

Ārkārtas gadījumos un ja to prasa satiksmes un infrastruktūras apstākļi, dalībvalstu kompetentās iestādes var jebkurā laikā pārtraukt atsevišķo joslu izmantošanu.

Dalībvalstis var sadarboties ar kaimiņvalstīm, izveidojot atsevišķas joslas ārējo robežu šķērsošanas vietās.

1.1.3.   Personas, kas ceļo transportlīdzekļos, pārbaudes laikā parasti var palikt tajos. Tomēr, ja apstākļi prasa, var prasīt, lai personas izkāpj no transportlīdzekļiem. Pilnas pārbaudes veic, ja atļauj vietējie apstākļi, šim nolūkam paredzētās vietās. Personāla drošības interesēs pārbaudes, ja iespējams, veic divi robežsargi.

1.2.   Pārbaudes uz dzelzceļa

1.2.1.   Vilcienos, kas šķērso ārējās robežas, veic gan vilcienu pasažieru, gan personāla pārbaudes, arī preču vilcienos vai tukšos vilcienos. Pārbaudes veic vai nu:

| — | uz pirmās pienākšanas vai atiešanas stacijas perona dalībvalsts teritorijā, |
| --- | --- |

—

uz pirmās pienākšanas vai atiešanas stacijas perona dalībvalsts teritorijā,

| — | vai vilcienā, tranzīta laikā. |
| --- | --- |

—

vai vilcienā, tranzīta laikā.

Dalībvalstis var noslēgt divpusējus nolīgumus par to, kā veikt pārbaudes. Tās par to informē Komisiju saskaņā ar 37. pantu.

1.2.2.   Atkāpjoties no 1.2.1. punkta un lai sekmētu ātrgaitas pasažieru vilcienu satiksmes plūsmas, dalībvalstis, kuru teritorijā vilcieni iebrauc no trešām valstīm, savstarpēji vienojoties ar attiecīgām trešām valstīm, var pieņemt lēmumu personu ieceļošanas pārbaudes vilcienos no trešām valstīm veikt vai nu:

| — | trešo valstu stacijās, kur personas iekāpj vilcienā, |
| --- | --- |

—

trešo valstu stacijās, kur personas iekāpj vilcienā,

| — | vai stacijās dalībvalstu teritorijā, kur personas izkāpj no vilciena, |
| --- | --- |

—

vai stacijās dalībvalstu teritorijā, kur personas izkāpj no vilciena,

| — | vai vilcienos tranzīta laikā starp stacijām dalībvalstu teritorijā, ja personas paliek vilcienā iepriekšējā stacijā vai iepriekšējās stacijās. |
| --- | --- |

—

vai vilcienos tranzīta laikā starp stacijām dalībvalstu teritorijā, ja personas paliek vilcienā iepriekšējā stacijā vai iepriekšējās stacijās.

1.2.3.   Tā kā dalībvalstu teritorijā ātrgaitas vilcieni no trešām valstīm pietur vairākās stacijās, ja dzelzceļa pārvadātājs var uzņemt pasažierus tikai atlikušajai brauciena daļai pa dalībvalstu teritoriju, tad ieceļošanas pārbaudi šiem pasažieriem veic vilcienā vai galapunkta stacijā, izņemot gadījumus, kad pārbaudes ir veiktas saskaņā ar 1.2.1. punktu vai 1.2.2. punkta pirmo ievilkumu.

Personas, kas atlikušajā ceļojuma daļā pa dalībvalstu teritoriju vēlas braukt tikai ar vilcienu, pirms vilciena atiešanas saņem skaidru paziņojumu, ka viņiem veiks ieceļošanas pārbaudi ceļojuma laikā vai galastacijā.

1.2.4.   Braucot pretējā virzienā, personām, kas atrodas vilcienā, izceļošanas pārbaudi veic analoģiski.

1.2.5.   Robežsargs var prasīt veikt vagonu tukšumu pārbaudi, vajadzības gadījumā ar vilciena personāla palīdzību, lai pārliecinātos, ka tajos nav noslēptas personas vai priekšmeti, uz ko attiecas robežpārbaudes.

1.2.6.   Ja ir iemesls uzskatīt, ka vilcienā slēpjas personas, par ko ir ziņots, ka tās izdarījušas likumpārkāpumu, vai ko tur aizdomās par likumpārkāpumu, vai trešās valsts valstspiederīgie, kas gatavojas nelikumīgi ieceļot, robežsargs – ja viņš nevar rīkoties saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem– informē dalībvalstis, uz kurām vilciens dodas vai kuru teritorijā tas brauc.

2.   Robežas lidostās

2.1.   Pārbaužu procedūra starptautiskajās lidostās

2.1.1.   Kompetentas dalībvalstu iestādes nodrošina to, ka lidostu pārvaldītāji veic vajadzīgos pasākumus, lai fiziski nošķirtu iekšējo reisu pasažieru plūsmu no citu reisu pasažieru plūsmām. Lai to panāktu, visās starptautiskās lidostās izveido atbilstīgu infrastruktūru.

2.1.2.   Vietu, kur veic robežpārbaudes, nosaka saskaņā ar šādu procedūru:

| a) | trešās valsts reisu pasažieriem, kas pārsēžas iekšēja reisa lidaparātā, ieceļošanas pārbaudi veic lidostā, kurā ielidojis reisa lidaparāts no trešās valsts. Iekšējā reisa pasažieriem, kas pārsēžas lidaparātā, kurš lido uz trešo valsti (pārsēšanās pasažieriem), izceļošanas pārbaudi veic lidostā, ko kuras reiss izlido; |
| --- | --- |

a)

trešās valsts reisu pasažieriem, kas pārsēžas iekšēja reisa lidaparātā, ieceļošanas pārbaudi veic lidostā, kurā ielidojis reisa lidaparāts no trešās valsts. Iekšējā reisa pasažieriem, kas pārsēžas lidaparātā, kurš lido uz trešo valsti (pārsēšanās pasažieriem), izceļošanas pārbaudi veic lidostā, ko kuras reiss izlido;

| b) | reisos no trešām valstīm vai uz tām, ja tajos nav pārsēšanās pasažieru, un reisos, kas reisa laikā veic vairāk par vienu starpnolaišanos dalībvalstu lidostās, nemainot lidaparātu:






  i) | pasažieriem reisos no trešām valstīm vai uz tām, ja dalībvalstu teritorijā nav iepriekšējas vai turpmākas pārsēšanās, ieceļošanas pārbaudi veic ieceļošanas lidostā un izceļošanas pārbaudi – izceļošanas lidostā; |
| --- | --- | --- |

b)

reisos no trešām valstīm vai uz tām, ja tajos nav pārsēšanās pasažieru, un reisos, kas reisa laikā veic vairāk par vienu starpnolaišanos dalībvalstu lidostās, nemainot lidaparātu:

i)

pasažieriem reisos no trešām valstīm vai uz tām, ja dalībvalstu teritorijā nav iepriekšējas vai turpmākas pārsēšanās, ieceļošanas pārbaudi veic ieceļošanas lidostā un izceļošanas pārbaudi – izceļošanas lidostā;

| ii) | pasažieriem reisos no trešām valstīm vai uz tām, ja dalībvalstu teritorijā notiek vairāk nekā viena starpnolaišanās, nemainot lidaparātu (tranzītpasažieriem), un, ja lidojuma posmā pa dalībvalstu teritoriju pasažieri nevar iekāpt lidaparātā, ieceļošanas pārbaudi veic ielidošanas lidostā un izceļošanas pārbaudi – izlidošanas lidostā; |
| --- | --- |

ii)

pasažieriem reisos no trešām valstīm vai uz tām, ja dalībvalstu teritorijā notiek vairāk nekā viena starpnolaišanās, nemainot lidaparātu (tranzītpasažieriem), un, ja lidojuma posmā pa dalībvalstu teritoriju pasažieri nevar iekāpt lidaparātā, ieceļošanas pārbaudi veic ielidošanas lidostā un izceļošanas pārbaudi – izlidošanas lidostā;

| iii) | ja reisos no trešām valstīm ar vairāk nekā vienu starpnolaišanos dalībvalstu teritorijā lidsabiedrība var uzņemt pasažierus tikai lidojuma posmam pa šo teritoriju, pasažieriem izceļošanas pārbaudi veic izlidošanas lidostā un ieceļošanas pārbaudi – ielidošanas lidostā.
  Pārbaudes pasažieriem, kas starpnolaišanās laikā jau atrodas lidaparātā un tajā nav iekāpuši dalībvalstu teritorijā, veic saskaņā ar b) apakšpunkta ii) daļu. Pretēju procedūru piemēro attiecīgos reisos, ja galapunkta valsts ir kāda trešā valsts. |
| --- | --- |

iii)

ja reisos no trešām valstīm ar vairāk nekā vienu starpnolaišanos dalībvalstu teritorijā lidsabiedrība var uzņemt pasažierus tikai lidojuma posmam pa šo teritoriju, pasažieriem izceļošanas pārbaudi veic izlidošanas lidostā un ieceļošanas pārbaudi – ielidošanas lidostā.

Pārbaudes pasažieriem, kas starpnolaišanās laikā jau atrodas lidaparātā un tajā nav iekāpuši dalībvalstu teritorijā, veic saskaņā ar b) apakšpunkta ii) daļu. Pretēju procedūru piemēro attiecīgos reisos, ja galapunkta valsts ir kāda trešā valsts.

2.1.3.   Lidaparātos vai pie izejas uz lidaparātu robežpārbaudes parasti neveic, izņemot gadījumus, ja tās var pamatot ar draudiem, kas saistīti ar iekšēju drošību un nelikumīgu imigrāciju. Lai nodrošinātu to, ka lidostās, kas izvēlētas kā robežšķērsošanas vietas, personas pārbauda saskaņā ar noteikumiem, kuri izklāstīti 6. līdz 13. pantā, dalībvalstis nodrošina to, ka lidostas iestādes veic vajadzīgos pasākumus, lai virzītu pasažieru plūsmu uz pārbaudēm paredzētajām vietām.

Dalībvalstis nodrošina to, ka lidostu pārvaldītāji veic vajadzīgos pasākumus, lai novērstu nepiederīgu personu ieiešanu paredzētajās zonās un iziešanu no tām, piemēram, tranzīta zonā. Tranzīta zonā pārbaudes parasti neveic, izņemot gadījumus, ja tās var pamatot ar drošību un nelikumīgu imigrāciju saistītu draudu analīze; pārbaudes tranzīta zonā var veikt personām, kam vajadzīga lidostas tranzīta vīza, lai pārbaudītu, vai viņām ir tāda vīza.

2.1.4.   Ja nepārvaramas varas dēļ vai draudošu briesmu gadījumā, vai pēc iestāžu norādēm, lidaparātam, kas veic reisu no trešās valsts, ir jānolaižas uz skrejceļa, kas neatrodas robežšķērsošanas vietā, lidaparāts var turpināt lidojumu tikai pēc tam, kad tas saņēmis robežsargu un muitas atļauju. Tas ir spēkā arī tad, ja lidaparāts, kas veic reisu no trešās valsts, nolaižas bez atļaujas. Jebkurā gadījumā uz tādu lidaparātu pasažieru pārbaudēm attiecas 6. līdz 13. pants.

2.2.   Pārbaužu procedūra lidlaukos

2.2.1.   Nodrošina to, ka lidostās, kurām saskaņā ar spēkā esošiem attiecīgas valsts tiesību aktiem nav starptautiskas lidostas statusa (“lidlauki”), bet kurās ir atļauti lidojumu maršruti no trešām valstīm vai uz tām, personas pārbaudītu saskaņā ar 6. līdz 13. pantu.

2.2.2.   Atkāpjoties no 2.1.1. punkta un neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2320/2002 (2002. gada 16. decembris) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (1), lidlaukos nav jāveic attiecīgi pasākumi, lai nodrošinātu iekšējo reisu pasažieru plūsmu fizisku nodalīšanu no citu reisu pasažieru plūsmām. Turklāt, ja satiksme nav blīva, robežsargu klātbūtne ne vienmēr ir vajadzīga, ja vien vajadzības gadījumā ir nodrošināta personāla laicīga ierašanās.

2.2.3.   Ja lidlaukā robežsargu klātbūtne nav nodrošināta visu laiku, lidlauka vadītājs atbilstīgi informē robežsargus par tādu lidaparātu ielidošanu un izlidošanu, kuri veic reisus no trešām valstīm vai uz tām.

2.3.   Personu pārbaudes privātos reisos

2.3.1.   Veicot privātus reisus no trešām valstīm vai uz tām, kapteinis pirms pacelšanās nosūta galamērķa dalībvalsts robežsargiem un vajadzības gadījumā tās dalībvalsts robežsargiem, kurā notiks pirmā ieceļošana, vispārēju paziņojumu, kurā saskaņā ar Starptautiskās civilās aviācijas konvencijas 2. pielikumu inter alia ir ietverts reisa plāns, kā arī informācija par pasažieru identitāti.

2.3.2.   Ja privāti reisi no trešās valsts, kuru mērķis ir kāda dalībvalsts, veic starpnolaišanos citu dalībvalstu teritorijā, kompetentas ieceļošanas dalībvalsts iestādes veic robežpārbaudes un iespiež ieceļošanas spiedogu 2.3.1. punktā minētajā vispārējā paziņojumā.

2.3.3.   Ja ir šaubas par to, vai lidaparāts ierodas vienīgi no dalībvalstu teritorijas vai dodas vienīgi uz dalībvalstu teritoriju, nenolaižoties trešās valsts teritorijā, kompetentas iestādes veic personu pārbaudes lidostās un lidlaukos saskaņā ar 2.1. un 2.2. punktu.

2.3.4.   Nosacījumus planieru, ultravieglu lidaparātu, helikopteru, maza lidojuma rādiusa lidaparātu un dirižabļu ieceļošanai un izceļošanai nosaka ar attiecīgas valsts tiesību aktiem un, vajadzības gadījumā, ar divpusējiem nolīgumiem.

3.   Jūras robežas

3.1.   Jūras satiksmes vispārējās pārbaužu procedūras

3.1.1.   Pārbaudes uz kuģiem veic ienākšanas vai iziešanas ostā uz kuģa vai šim nolūkam paredzētā vietā, kas atrodas kuģa tiešā tuvumā. Tomēr saskaņā ar nolīgumiem, kas panākti šajā jautājumā, pārbaudes var veikt arī braucienu laikā vai kādas trešās valsts teritorijā, kad kuģis ienāk ostā vai iziet no tās.

Pārbaužu nolūks ir nodrošināt, ka gan apkalpe, gan pasažieri atbilst 5. pantā minētajiem nosacījumiem, neskarot 19. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

3.1.2.   Kuģa kapteinis vai viņa vietā tāda persona vai uzņēmums, kas pārstāv kuģa īpašnieku visos jautājumos, kuri saistīti ar kuģa īpašnieka pienākumiem, gatavojot kuģi ceļam (“kuģa īpašnieka aģents”), divos eksemplāros sastāda apkalpes un visu pasažieru sarakstu. Vēlākais, ierodoties ostā, viņš nodod sarakstu(s) robežsargiem. Ja nepārvaramas varas dēļ sarakstu vai sarakstus nevar nosūtīt robežsargiem, vienu eksemplāru nosūta attiecīgam robežapsardzības postenim vai kuģniecības iestādei, kas to bez kavēšanās pārsūta robežsargiem.

3.1.3.   Vienu no diviem saraksta eksemplāriem, ko attiecīgi paraksta robežsargs, atdod kuģa kapteinim, kas to pēc pieprasījuma uzrāda ostā.

3.1.4.   Kuģa kapteinis vai kuģa īpašnieka aģents viņa vietā tūlīt ziņo par izmaiņām kuģa apkalpes sastāvā vai pasažieru skaitā.

Turklāt kapteinis tūlīt un, ja iespējams, pat pirms kuģis ienāk ostā, informē kompetentās iestādes par tādiem kuģa pasažieriem, kas nelikumīgi ceļo bez biļetes. Tomēr pasažieri, kas nelikumīgi ceļo bez biļetes, paliek kuģa kapteiņa pārziņā.

3.1.5.   Kuģa kapteinis laikus un saskaņā ar attiecīgā ostā spēkā esošiem noteikumiem paziņo robežsargiem par kuģa iziešanu; ja kapteinis nevar viņus informēt, viņš vēršas pie attiecīgas kuģniecības iestādes. Iepriekš aizpildītā un parakstītā saraksta (aizpildīto un parakstīto sarakstu) otru eksemplāru atdod robežsargiem vai kuģniecības iestādei.

3.2.   Īpašas pārbaužu procedūras noteiktu veidu jūras pārvadājumiem

Kruīza kuģi

3.2.1.   Kruīza kuģa kapteinis vai kuģa īpašnieka aģents viņa vietā, vēlākais, 24 stundas pirms iziešanas no izceļošanas ostas un pirms ienākšanas jebkurā ostā dalībvalsts teritorijā attiecīgos robežsargus informē par kruīza maršrutu un programmu.

3.2.2.   Ja kruīza kuģa maršrutā ir tikai tādas ostas, kas ir dalībvalstu teritorijā, tad, atkāpjoties no 4. un 7. panta, robežpārbaudes neveic, un kruīza kuģis var piestāt ostās, kuras nav robežšķērsošanas vietas.

Ja to prasa ar iekšējo drošību un nelikumīgu imigrāciju saistītu draudu analīze, tomēr var veikt kuģu apkalpes un pasažieru pārbaudes.

3.2.3.   Ja kruīza kuģa maršrutā ir gan ostas, kas atrodas dalībvalstu teritorijā, gan ostas trešo valstu teritorijā, tad, atkāpjoties no 7. panta, robežpārbaudes veic šādi:

| a) | ja kruīza kuģis ienāk no ostas, kas atrodas trešā valstī, un tas pirmo reizi ienāk ostā, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, apkalpei un pasažieriem veic ieceļošanas pārbaudes, pamatojoties uz apkalpes un pasažieru vārdu un uzvārdu sarakstiem, kā minēts 3.2.4. punktā.
  Pasažieriem, kas nokāpj krastā, veic ieceļošanas pārbaudes saskaņā ar 7. pantu, ja vien ar iekšējo drošību un nelikumīgu imigrāciju saistītu draudu analīze konkrētos gadījumos neliecina, ka tādas pārbaudes nav vajadzīgas; |
| --- | --- |

a)

ja kruīza kuģis ienāk no ostas, kas atrodas trešā valstī, un tas pirmo reizi ienāk ostā, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, apkalpei un pasažieriem veic ieceļošanas pārbaudes, pamatojoties uz apkalpes un pasažieru vārdu un uzvārdu sarakstiem, kā minēts 3.2.4. punktā.

Pasažieriem, kas nokāpj krastā, veic ieceļošanas pārbaudes saskaņā ar 7. pantu, ja vien ar iekšējo drošību un nelikumīgu imigrāciju saistītu draudu analīze konkrētos gadījumos neliecina, ka tādas pārbaudes nav vajadzīgas;

| b) | ja kruīza kuģis ienāk no ostas, kas atrodas trešā valstī, un atkārtoti ienāk ostā, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, apkalpei un pasažieriem veic ieceļošanas pārbaudes, pamatojoties uz apkalpes un pasažieru vārdu un uzvārdu sarakstiem, kā minēts 3.2.4. punktā, ciktāl šajos sarakstos notikušas pārmaiņas, kopš kruīza kuģis ienācis iepriekšējā ostā, kas atrodas kādas dalībvalsts teritorijā.
  Pasažieriem, kas nokāpj krastā, veic ieceļošanas pārbaudes saskaņā ar 7. pantu, ja vien ar iekšējo drošību un nelikumīgu imigrāciju saistītu draudu analīze konkrētos gadījumos neliecina, ka tādas pārbaudes nav vajadzīgas; |
| --- | --- |

b)

ja kruīza kuģis ienāk no ostas, kas atrodas trešā valstī, un atkārtoti ienāk ostā, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, apkalpei un pasažieriem veic ieceļošanas pārbaudes, pamatojoties uz apkalpes un pasažieru vārdu un uzvārdu sarakstiem, kā minēts 3.2.4. punktā, ciktāl šajos sarakstos notikušas pārmaiņas, kopš kruīza kuģis ienācis iepriekšējā ostā, kas atrodas kādas dalībvalsts teritorijā.

Pasažieriem, kas nokāpj krastā, veic ieceļošanas pārbaudes saskaņā ar 7. pantu, ja vien ar iekšējo drošību un nelikumīgu imigrāciju saistītu draudu analīze konkrētos gadījumos neliecina, ka tādas pārbaudes nav vajadzīgas;

| c) | ja kruīza kuģis no ostas, kas atrodas dalībvalstī, ienāk citā ostā, kas atrodas kādā dalībvalstī, pasažieriem, kuri nokāpj krastā, ieceļošanas pārbaudes veic saskaņā ar 7. pantu, ja to prasa ar iekšējo drošību un nelikumīgu imigrāciju saistītu draudu analīze; |
| --- | --- |

c)

ja kruīza kuģis no ostas, kas atrodas dalībvalstī, ienāk citā ostā, kas atrodas kādā dalībvalstī, pasažieriem, kuri nokāpj krastā, ieceļošanas pārbaudes veic saskaņā ar 7. pantu, ja to prasa ar iekšējo drošību un nelikumīgu imigrāciju saistītu draudu analīze;

| d) | ja kruīza kuģis iziet no ostas, kas atrodas dalībvalstī, un dodas uz ostu, kas atrodas trešā valstī, apkalpei un pasažieriem veic izceļošanas pārbaudes, pamatojoties uz apkalpes un pasažieru vārdu un uzvārdu sarakstiem.
  Ja to prasa ar iekšējo drošību un nelikumīgu imigrāciju saistītu draudu analīze, pasažieriem, kas uzkāpj uz kuģa, veic izceļošanas pārbaudes saskaņā ar 7. pantu; |
| --- | --- |

d)

ja kruīza kuģis iziet no ostas, kas atrodas dalībvalstī, un dodas uz ostu, kas atrodas trešā valstī, apkalpei un pasažieriem veic izceļošanas pārbaudes, pamatojoties uz apkalpes un pasažieru vārdu un uzvārdu sarakstiem.

Ja to prasa ar iekšējo drošību un nelikumīgu imigrāciju saistītu draudu analīze, pasažieriem, kas uzkāpj uz kuģa, veic izceļošanas pārbaudes saskaņā ar 7. pantu;

| e) | Ja kruīza kuģis iziet no ostas, kas atrodas dalībvalstī, un dodas uz citu ostu, kas atrodas dalībvalstī, izceļošanas pārbaudes neveic.
  Ja to prasa ar iekšējo drošību un nelikumīgu imigrāciju saistītu draudu analīze, tomēr var veikt kuģu apkalpes un pasažieru pārbaudes. |
| --- | --- |

e)

Ja kruīza kuģis iziet no ostas, kas atrodas dalībvalstī, un dodas uz citu ostu, kas atrodas dalībvalstī, izceļošanas pārbaudes neveic.

Ja to prasa ar iekšējo drošību un nelikumīgu imigrāciju saistītu draudu analīze, tomēr var veikt kuģu apkalpes un pasažieru pārbaudes.

3.2.4.   Apkalpes un pasažieru vārdu un uzvārdu sarakstos iekļauj:

| a) | vārdu un uzvārdu; |
| --- | --- |

a)

vārdu un uzvārdu;

| b) | dzimšanas datumu; |
| --- | --- |

b)

dzimšanas datumu;

| c) | pilsonību; |
| --- | --- |

c)

pilsonību;

| d) | ceļošanas dokumenta numuru un tipu, un attiecīgos gadījumos vīzas numuru. |
| --- | --- |

d)

ceļošanas dokumenta numuru un tipu, un attiecīgos gadījumos vīzas numuru.

Kruīza kuģa kapteinis vai kuģa īpašnieka aģents viņa vietā attiecīgiem robežsargiem nosūta vārdu un uzvārdu sarakstus, vēlākais, 24 stundas pirms ienākšanas katrā ostā, kas atrodas dalībvalstu teritorijā, vai arī, ja brauciens līdz ostai ilgst mazāk nekā 24 stundas, tūlīt pēc tam, kad ir pabeigta iekāpšana iepriekšējā ostā.

Vārdu un uzvārdu sarakstiem uzspiež spiedogu dalībvalstu teritorijā pirmajā ienākšanas ostā un pēc tam – visos gadījumos, kad sarakstā izdara grozījumus. Vārdu un uzvārdu sarakstus ņem vērā, vērtējot 3.2.3. punktā minētos apdraudējumus.

Izklaides kuģošana

3.2.5.   Atkāpjoties no 4. un 7. panta, personām uz izklaides kuģiem, kas ienāk no ostas kādā dalībvalstī, vai iziet uz tādu ostu, neveic robežpārbaudes, un tie var ienākt ostās, kas nav robežšķērsošanas vietas.

Saskaņā ar nelikumīgās imigrācijas draudu novērtējumu, jo īpaši ja attiecīgās dalībvalsts teritorijas tiešā tuvumā ir trešās valsts piekraste, tomēr veic tādu personu pārbaudes un/vai izklaides kuģu pārmeklēšanu.

3.2.6.   Atkāpjoties no 4. panta, izklaides kuģi, kas ienāk no trešām valstīm, izņēmuma kārtā var ienākt ostās, kas nav robežšķērsošanas vietas. Tādos gadījumos personas, kas atrodas uz kuģa, informē ostas iestādes, lai saņemtu atļauju ienākt ostā. Ostas iestādes sazinās ar iestādēm tuvākajā ostā, kas ir norādīta kā robežšķērsošanas vieta, ziņojot par kuģa ierašanos. Par pasažieriem ziņo, iesniedzot uz kuģa esošo personu sarakstu ostas iestādēs. Vēlākais, ierodoties ostā, sarakstu dara pieejamu robežsargiem.

Tāpat, ja nepārvaramas varas dēļ izklaides kuģim jāpiestāj ostā, kas nav robežšķērsošanas vieta, ostas iestādes sazinās ar tuvākās ostas iestādēm, kas ir norādīta kā robežšķērsošanas vieta, lai ziņotu par kuģi.

3.2.7.   Veicot pārbaudes, iesniedz dokumentu ar visiem kuģa tehniskiem parametriem un to personu vārdiem, kuras atrodas uz kuģa. Vienu dokumenta eksemplāru nodod ienākšanas un iziešanas ostas iestādēm. Kamēr kuģis uzturas vienas dalībvalsts teritoriālajos ūdeņos, šā saraksta eksemplāru pievieno kuģa dokumentiem.

Piekrastes zveja

3.2.8.   Atkāpjoties no 4. un 7. panta, katru reizi nepārbauda tādu piekrastes zvejas kuģu apkalpes, kuri katru dienu vai 36 stundu laikā atgriežas reģistrācijas ostā vai kādā citā dalībvalstu teritorijā esošā ostā un nepiestāj ostā, kas atrodas trešās valsts teritorijā. Tomēr, nosakot, cik bieži pārbaudes būtu jāveic, ņem vērā nelikumīgās imigrācijas draudu novērtējumu, jo īpaši ja attiecīgās dalībvalsts teritorijas tiešā tuvumā ir trešās valsts piekraste. Ņemot vērā tādus draudus, veic personu pārbaudes un/vai kuģu pārmeklēšanu.

3.2.9.   Tādu piekrastes zvejas kuģu apkalpes, kuri nav reģistrēti ostā, kas atrodas kādas dalībvalsts teritorijā, pārbauda saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz jūrniekiem.

Kuģa kapteinis ziņo kompetentām iestādēm par visām izmaiņām apkalpes sarakstā un par pasažieru klātbūtni.

Prāmju satiksme

3.2.10.   Pārbaudi veic personām, kas brauc ar prāmjiem, kuri kursē uz trešo valstu teritorijā esošām ostām. Piemēro šādus noteikumus:

| a) | ja iespējams, dalībvalstis saskaņā ar 9. pantu nodrošina atsevišķas joslas; |
| --- | --- |

a)

ja iespējams, dalībvalstis saskaņā ar 9. pantu nodrošina atsevišķas joslas;

| b) | kājāmgājēju pārbaudi veic individuāli; |
| --- | --- |

b)

kājāmgājēju pārbaudi veic individuāli;

| c) | transportlīdzekļa pasažieru pārbaudi veic, viņiem atrodoties pie transportlīdzekļa; |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļa pasažieru pārbaudi veic, viņiem atrodoties pie transportlīdzekļa;

| d) | prāmju pasažierus, kas ceļo ar autobusiem, uzskata par kājāmgājējiem. Tādi pasažieri pārbaudei izkāpj no autobusa; |
| --- | --- |

d)

prāmju pasažierus, kas ceļo ar autobusiem, uzskata par kājāmgājējiem. Tādi pasažieri pārbaudei izkāpj no autobusa;

| e) | smago kravas transportlīdzekļu vadītāju un visu līdzbraucēju pārbaudes veic, viņiem atrodoties pie transportlīdzekļa. Tādu pārbaudi veic atsevišķi no citu pasažieru pārbaudēm; |
| --- | --- |

e)

smago kravas transportlīdzekļu vadītāju un visu līdzbraucēju pārbaudes veic, viņiem atrodoties pie transportlīdzekļa. Tādu pārbaudi veic atsevišķi no citu pasažieru pārbaudēm;

| f) | lai nodrošinātu pārbaužu ātrumu, izveido attiecīgu izeju skaitu; |
| --- | --- |

f)

lai nodrošinātu pārbaužu ātrumu, izveido attiecīgu izeju skaitu;

| g) | lai atklātu nelikumīgus imigrantus, izvēles kārtā veic pasažieru izmantoto transportlīdzekļu pārbaudi, un vajadzības gadījumā transportlīdzekļos esošās kravas un citu preču pārbaudi; |
| --- | --- |

g)

lai atklātu nelikumīgus imigrantus, izvēles kārtā veic pasažieru izmantoto transportlīdzekļu pārbaudi, un vajadzības gadījumā transportlīdzekļos esošās kravas un citu preču pārbaudi;

| h) | prāmju apkalpju locekļus pārbauda tāpat kā komerckuģu apkalpju locekļus. |
| --- | --- |

h)

prāmju apkalpju locekļus pārbauda tāpat kā komerckuģu apkalpju locekļus.

4.   Kuģošana pa iekšzemes ūdensceļiem

4.1.   “Kuģošana pa iekšzemes ūdensceļiem, šķērsojot ārējās robežas” attiecas uz visu tipu kuģu un peldošu transportlīdzekļu izmantošanu komerciāliem vai izklaides mērķiem upēs, kanālos un ezeros.

4.2.   Attiecībā uz kuģiem, ko izmanto komerciāliem mērķiem, kapteini un uz kuģa nodarbinātās personas, kas iekļautas apkalpes sarakstā, kā arī šo personu uz kuģa dzīvojošos ģimenes locekļus uzskata par apkalpes locekļiem vai tiem pielīdzinātām personām.

4.3.   Attiecīgos 3.1. līdz 3.2. punkta noteikumus mutatis mutandis piemēro iekšzemes ūdensceļu kuģošanas pārbaudēm.

---

(1)  OV L 355, 30.12.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 849/2004 (OV L 158, 30.4.2004., 1. lpp.).

---

VII PIELIKUMS

Īpašas procedūras konkrētu kategoriju personām

1.   Valstu vadītāji

Atkāpjoties no 5. panta un 7. līdz 13. panta, valstu vadītājiem un viņu delegāciju locekļiem, par kuru ierašanos un aizbraukšanu robežsargiem ir iepriekš oficiāli ziņots pa diplomātiskiem kanāliem, var neveikt robežpārbaudes.

2.   Lidaparātu piloti un citi apkalpes locekļi

2.1.   Atkāpjoties no 5. panta, pilotu apliecību vai apkalpes apliecību turētāji, kā paredzēts 1944. gada 7. decembra Civilās aviācijas konvencijas 9. pielikumā, veicot pienākumu un pamatojoties uz minētajiem dokumentiem, var:

| a) | iekāpt lidaparātos un izkāpt no tiem starpnolaišanās lidostās vai ielidošanas lidostās, kas atrodas dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

a)

iekāpt lidaparātos un izkāpt no tiem starpnolaišanās lidostās vai ielidošanas lidostās, kas atrodas dalībvalsts teritorijā;

| b) | ieceļot tādā dalībvalsts teritorijā esošā administratīvā teritorijā, kurā ir starpnolaišanās lidosta vai ielidošanas lidosta; |
| --- | --- |

b)

ieceļot tādā dalībvalsts teritorijā esošā administratīvā teritorijā, kurā ir starpnolaišanās lidosta vai ielidošanas lidosta;

| c) | ar jebkādu transportlīdzekli doties uz lidostu, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, lai iekāptu lidaparātā, kas izlido no šīs lidostas. |
| --- | --- |

c)

ar jebkādu transportlīdzekli doties uz lidostu, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, lai iekāptu lidaparātā, kas izlido no šīs lidostas.

Visos citos gadījumos jāievēro 5. panta 1. punktā paredzētās prasības.

2.2.   Attiecībā uz lidaparāta apkalpes locekļu pārbaudēm piemēro 6. līdz 13. pantu. Ja iespējams, vispirms pārbauda lidaparātu apkalpes. Tas nozīmē, ka viņus pārbauda vai nu pirms pasažieriem, vai īpašās, šiem nolūkiem paredzētās vietās. Atkāpjoties no 7. panta, apkalpes, ko par robežkontroli atbildīgais personāls pazīst kā attiecīgu pienākumu veicējas, var pārbaudīt izlases kārtā.

3.   Jūrnieki

3.1.   Atkāpjoties no 4. un 7. panta, dalībvalstis var atļaut jūrniekiem, kam ir jūrnieka personu apliecinoši dokumenti, kas izdoti saskaņā ar 2003. gada 19. jūnija Ženēvas Konvenciju (Nr. 185), 1965. gada 9. aprīļa Londonas Konvenciju un attiecīgas valsts noteikumiem, ieceļot dalībvalstu teritorijā, nokāpjot krastā, lai uzturētos ostas zonā, kurā piestāj kuģis, vai tuvējās administratīvās teritorijās, neierodoties robežšķērsošanas vietā, ar nosacījumu, ka viņi ir iekļauti sava kuģa apkalpes sarakstā, kas iepriekš ir iesniegts pārbaudei attiecīgajām iestādēm.

Ņemot vērā ar nelikumīgu imigrāciju un iekšējo drošību saistītu draudu analīzi, robežsargi saskaņā ar 7. pantu jūrniekus tomēr pārbauda pirms nokāpšanas krastā.

Ja kāds jūrnieks rada draudus valsts politikai, iekšējai drošībai vai sabiedrības veselībai, viņam var atteikt atļauju nokāpt krastā.

3.2.   Jūrnieki, kas paredz uzturēties ārpus tām administratīvām teritorijām, kas atrodas ostu tuvumā, ievēro 5. panta 1. punktā izklāstītos noteikumus ieceļošanai dalībvalstu teritorijā.

4.   Diplomātisko, oficiālo vai dienesta pasu turētāji un starptautisko organizāciju locekļi

4.1.   Tā kā dalībvalstu atzītu trešo valstu vai to valdību izdotu diplomātisko, oficiālo vai dienesta pasu turētāji, kā arī 4.4. punktā uzskaitīto starptautisko organizāciju izdotu dokumentu turētāji, kas ceļo, pildot savus pienākumus, ir tiesīgi izmantot īpašas privilēģijas vai neaizskaramību, tad robežšķērsošanas vietās viņiem var dot priekšroku pat tad, ja – attiecīgos gadījumos viņiem ir vajadzīga vīza.

Atkāpjoties no 5. panta 1. punkta c) apakšpunkta, personām, kas ir tādu dokumentu turētāji, nav jāpierāda, ka viņām ir pietiekami iztikas līdzekļi.

4.2.   Ja persona, kas ierodas pie ārējās robežas, atsaucas uz privilēģijām, neaizskaramību un izņēmumiem, robežsargs var prasīt, lai tā sniedz statusa pierādījumus, uzrādot atbilstīgus dokumentus, proti, akreditācijas valsts izsniegtus apliecinājumus vai diplomātisko pasi, vai pierādīt statusu citādiem līdzekļiem. Ja robežsargam ir šaubas, steidzamos gadījumos viņš var tieši vērsties Ārlietu ministrijā.

4.3.   Akreditēti diplomātisko un konsulāro pārstāvniecību darbinieki un viņu ģimenes var ieceļot dalībvalstu teritorijā, uzrādot 19. panta 2. punktā minēto apliecību, kā arī dokumentu, kas dod tiesības šķērsot robežu. Turklāt, atkāpjoties no 13. panta, robežsargi nedrīkst atteikt diplomātisko, oficiālo vai dienesta pasu turētājiem ieceļot dalībvalstu teritorijā, iepriekš nesazinoties ar attiecīgām valsts iestādēm. Tas attiecas arī uz gadījumiem, ja par šīm personām Šengenas Informācijas sistēmā ir izdots brīdinājums.

4.4.   Starptautisko organizāciju izsniegtie dokumenti 4.1. punktā norādītajiem mērķiem ir jo īpaši šādi dokumenti:

| — | Apvienoto Nāciju Organizācijas laissez–passer, ko – saskaņā ar Ņujorkā, 1947. gada 21. novembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajā asamblejā pieņemto Konvenciju par īpašo aģentūru privilēģijām un imunitāti – izsniedz Apvienoto Nāciju Organizācijas un tai pakļautu aģentūru darbiniekiem; |
| --- | --- |

—

Apvienoto Nāciju Organizācijas laissez–passer, ko – saskaņā ar Ņujorkā, 1947. gada 21. novembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajā asamblejā pieņemto Konvenciju par īpašo aģentūru privilēģijām un imunitāti – izsniedz Apvienoto Nāciju Organizācijas un tai pakļautu aģentūru darbiniekiem;

| — | Eiropas Kopienas (EK) laissez–passer; |
| --- | --- |

—

Eiropas Kopienas (EK) laissez–passer;

| — | Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) laissez–passer; |
| --- | --- |

—

Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) laissez–passer;

| — | Eiropas Padomes ģenerālsekretāra izdota apliecība; |
| --- | --- |

—

Eiropas Padomes ģenerālsekretāra izdota apliecība;

| — | dokumenti, kas izdoti saskaņā ar III. panta 2. punktu Ziemeļatlantijas Līguma valstu nolīgumā par to karaspēka vienību tiesisko statusu (militārās personu apliecības un komandējuma pavēle, ceļošanas atļauja vai individuāla vai grupas pavēle par ceļošanu), kā arī dokumenti, kas izdoti saskaņā ar Partnerattiecībām mieram. |
| --- | --- |

—

dokumenti, kas izdoti saskaņā ar III. panta 2. punktu Ziemeļatlantijas Līguma valstu nolīgumā par to karaspēka vienību tiesisko statusu (militārās personu apliecības un komandējuma pavēle, ceļošanas atļauja vai individuāla vai grupas pavēle par ceļošanu), kā arī dokumenti, kas izdoti saskaņā ar Partnerattiecībām mieram.

5.   Darba ņēmēji, kas strādā otrpus robežai

5.1.   Procedūras, kā pārbaudīt darba ņēmējus, kas strādā otrpus robežai, reglamentē vispārēji noteikumi par robežkontroli, jo īpaši 7. un 13. pants.

5.2.   Atkāpjoties no 7. panta, darba ņēmējus, kas strādā otrpus robežai un ko robežsargi labi pazīst tāpēc, ka viņi bieži šķērso robežu vienā un tajā pašā robežšķērsošanas vietā, un par kuriem saskaņā ar pirmās pārbaudes rezultātiem nav brīdinājumu Šengenas informācijas sistēmā vai valsts datubāzē, pārbauda tikai izlases kārtā, lai pārliecinātos par to, ka viņiem ir robežas šķērsošanai derīgi dokumenti, un viņi atbilst attiecīgiem ieceļošanas nosacījumiem. Laiku pa laikam šīs personas pārbauda pilnībā, bez brīdinājuma un ar neregulāriem starplaikiem.

5.3.   Šā panta 5.2. punktu var attiecināt arī uz citu kategoriju personām, kas regulāri šķērso robežu.

6.   Nepilngadīgie

6.1.   Robežsargi pievērš īpašu uzmanību nepilngadīgiem, kas ceļo citu personu pavadībā vai vieni. Nepilngadīgos, kas šķērso ārējās robežas, ieceļojot un izceļojot pārbauda tāpat kā saskaņā ar šo regulu pārbauda pieaugušos.

6.2.   Ja nepilngadīgos pavada pieaugušais, robežsargs pārbauda, vai personas, kas pavada nepilngadīgos, pilda vecāku pienākumus, jo īpaši, ja nepilngadīgos pavada tikai viens pieaugušais un ja ir nopietns iemesls aizdomām, ka nepilngadīgie varētu būt pretlikumīgi aizvesti no tādas personas (tādu personu) aizgādnības, kura (kuras) likumīgi pilda viņu vecāku pienākumus. Tādā gadījumā robežsargs veic turpmāku izmeklēšanu, lai saņemtajā informācijā konstatētu nekonsekvences vai pretrunas.

6.3.   Ja nepilngadīgie ceļo vieni, robežsargi, rūpīgi pārbaudot ceļošanas dokumentus un apstiprinājuma dokumentus, pārliecinās par to, ka nepilngadīgie nepamet teritoriju pret tās personas (to personu) gribu, kura (kuras) pilda viņu vecāku pienākumus.

---

VIII PIELIKUMS

Image

---

| 13.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/33

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 563/2006

(2006. gada 13. marts),

par to, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Zālamana salām par zveju pie Zālamana salām

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 300. panta 3. punkta pirmo apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Kopiena un Zālamana salas pēc sarunām ir parafējušas Partnerattiecību zvejas nolīgumu, kas dod Kopienas zvejniekiem iespējas zvejot ūdeņos, uz kuriem saistībā ar zvejas vietām attiecas Zālamana salu suverenitāte vai jurisdikcija. |
| --- | --- |

(1)

Kopiena un Zālamana salas pēc sarunām ir parafējušas Partnerattiecību zvejas nolīgumu, kas dod Kopienas zvejniekiem iespējas zvejot ūdeņos, uz kuriem saistībā ar zvejas vietām attiecas Zālamana salu suverenitāte vai jurisdikcija.

| (2) | Šis nolīgums paredz ekonomisku, finansiālu, tehnisku un zinātnisku sadarbību zivsaimniecības nozarē ar nolūku garantēt resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī partnerattiecības, veicot darījumus ar mērķi kopējo interešu vārdā attīstīt ekonomisku darbību zvejniecības nozarē un saistībā ar to. |
| --- | --- |

(2)

Šis nolīgums paredz ekonomisku, finansiālu, tehnisku un zinātnisku sadarbību zivsaimniecības nozarē ar nolūku garantēt resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī partnerattiecības, veicot darījumus ar mērķi kopējo interešu vārdā attīstīt ekonomisku darbību zvejniecības nozarē un saistībā ar to.

| (3) | Šis nolīgums būtu jāapstiprina. |
| --- | --- |

(3)

Šis nolīgums būtu jāapstiprina.

| (4) | Būtu jānosaka zvejas iespēju sadalījums dalībvalstu starpā. |
| --- | --- |

(4)

Būtu jānosaka zvejas iespēju sadalījums dalībvalstu starpā.

| (5) | Dalībvalstis, kuru kuģi zvejo saskaņā ar šo nolīgumu, ziņo Komisijai par Zālamana salu zvejas zonas nozvejas apjomu pa sugām atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 500/2001 (2001. gada 14. marts), kas nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2847/93 par to lomu pārraudzību, kurus nozvejojuši Kopienas zvejas kuği trešo valstu ūdeņos un atklātā jūrā (2). |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstis, kuru kuģi zvejo saskaņā ar šo nolīgumu, ziņo Komisijai par Zālamana salu zvejas zonas nozvejas apjomu pa sugām atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 500/2001 (2001. gada 14. marts), kas nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2847/93 par to lomu pārraudzību, kurus nozvejojuši Kopienas zvejas kuği trešo valstu ūdeņos un atklātā jūrā (2).

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Padome Kopienas vārdā apstiprina Partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Zālamana salām par zveju pie Zālamana salām (turpmāk “Nolīgums”).

Nolīguma teksts ir pievienots šai regulai.

2. pants

Nolīguma protokolā noteiktās zvejas iespējas dalībvalstu starpā ir sadalītas šādi:

| — | tunzivju saldētājseineri: |
| --- | --- |

—

tunzivju saldētājseineri:

Spānija:

75 % pieejamo zvejas iespēju

Francija:

25 % pieejamo zvejas iespēju

| — | peldošo āķu jedu kuģi: |
| --- | --- |

—

peldošo āķu jedu kuģi:

Spānija:

6 kuģi

Portugāle:

4 kuģi

Ja licences piešķiršanas pieteikumi no šīm dalībvalstīm nepretendē uz visu protokolā paredzēto zvejas iespēju apjomu, Komisija var ņemt vērā citu dalībvalstu licences piešķiršanas pieteikumus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 13. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. BARTENSTEIN

---

(1)  Atzinums iesniegts 2006. gada 14. februārī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 73, 15.3.2001., 8. lpp.

2

---

PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu un Zālamana salām par zveju pie Zālamana salām

EIROPAS KOPIENA, turpmāk “Kopiena”, un

ZĀLAMANA SALU VALDĪBA, turpmāk “Zālamana salas”,

abas kopā sauktas par “Pusēm”,

ŅEMOT VĒRĀ ciešo sadarbību un draudzīgās attiecības starp Kopienu un Zālamana salām, jo īpaši saistībā ar Lomē un Kotonū Nolīgumiem un abpusējo vēlmi arī turpmāk uzturēt un attīstīt šīs attiecības;

ŅEMOT VĒRĀ Zālamana salu vēlmi veicināt zivsaimniecības resursu saprātīgu izmantošanu, paplašinot sadarbību;

NEAIZMIRSTOT, ka jo īpaši attiecībā uz jūras zveju zonā, kas sasniedz 200 jūras jūdžu attālumu no to krasta pamatlīnijas, pastāv Zālamana salu suverenitāte vai jurisdikcija;

ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par jūras tiesībām un Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgumu par zivju krājumiem;

APZINOTIES to principu svarīgumu, ko nosaka 1995. gada FAO konferencē apstiprinātais Atbildīgu zivsaimniecību uzvedības kodekss;

APSTIPRINOT, ka piekrastes valstīm attiecībā uz ūdeņiem, kas atrodas to jurisdikcijā, savas suverēnās tiesības ar nolūku izmantot, saglabāt un pārvaldīt dzīvos resursus ir jāīsteno saskaņā ar starptautisko tiesību aktu principiem un praksi, pienācīgi ņemot vērā reģionālā līmenī noteikto praksi;

APŅEMOTIES īstenot savstarpēji izdevīgu sadarbību, veicinot atbildīgu zivsaimniecību darbību, lai nodrošinātu jūras dzīvo resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu;

PĀRLIECĪBĀ par to, ka minētajai sadarbībai ir jāizpaužas tādu iniciatīvu un pasākumu veidā, kas gan kopā, gan atsevišķi viens otru papildina, notiek saskaņā ar pieņemto politiku un nodrošina vienotu darbību;

APŅEMOTIES minētajā nolūkā sākt dialogu ar mērķi noteikt zivsaimniecības nozares politiku saistībā ar Zālamana salām un precizēt piemērotākos līdzekļus šīs politikas efektīvas īstenošanas nodrošināšanai, kā arī uzņēmēju un sabiedrības iesaistei šajā procesā;

VĒLOTIES radīt noteikumus, kas reglamentē Kopienas kuģu zvejas darbību Zālamana salu zvejas zonā un Kopienas atbalstu atbildīgas zvejas veicināšanai šajā zvejas zonā;

GATAVĪBĀ ievērot ciešāku ekonomisko sadarbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītās jomās, dibinot un attīstot kopuzņēmumus, kuros piedalās abu Pušu uzņēmumi,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Darbības joma

Šis nolīgums nosaka principus, noteikumus un procedūras, kas reglamentē:

| — | ekonomisko, finansiālo, tehnisko un zinātnisko sadarbību zivsaimniecības nozarē ar nolūku veicināt atbildīgu zveju Zālamana salu zvejas zonā, kas nodrošinātu zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu un attīstītu Zālamana salu zivsaimniecības nozari, |
| --- | --- |

—

ekonomisko, finansiālo, tehnisko un zinātnisko sadarbību zivsaimniecības nozarē ar nolūku veicināt atbildīgu zveju Zālamana salu zvejas zonā, kas nodrošinātu zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu un attīstītu Zālamana salu zivsaimniecības nozari,

| — | nosacījumus, kuri reglamentē Kopienas zvejas kuģu piekļuvi Zālamana salu zvejas zonai, |
| --- | --- |

—

nosacījumus, kuri reglamentē Kopienas zvejas kuģu piekļuvi Zālamana salu zvejas zonai,

| — | pasākumus kārtības uzturēšanai Zālamana salu zvejas zonas zvejas vietās ar nolūku nodrošināt, ka tur ievēro minētos noteikumus un nosacījumus, |
| --- | --- |

—

pasākumus kārtības uzturēšanai Zālamana salu zvejas zonas zvejas vietās ar nolūku nodrošināt, ka tur ievēro minētos noteikumus un nosacījumus,

| — | pasākumus zivju krājumu efektīvai saglabāšanai un pārvaldei, |
| --- | --- |

—

pasākumus zivju krājumu efektīvai saglabāšanai un pārvaldei,

| — | nelegālas, nedeklarētas un patvaļīgas zvejas novēršanu, |
| --- | --- |

—

nelegālas, nedeklarētas un patvaļīgas zvejas novēršanu,

| — | partnerattiecības starp uzņēmumiem ar mērķi kopējo interešu labā attīstīt ekonomisku darbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītās jomās. |
| --- | --- |

—

partnerattiecības starp uzņēmumiem ar mērķi kopējo interešu labā attīstīt ekonomisku darbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītās jomās.

2. pants

Definīcijas

Šajā nolīgumā:

| a) | “Zālamana salu iestādes” ir Zālamana salu Zivsaimniecības un jūras resursu departaments vai Zālamana salu Zivsaimniecības un jūras resursu departamenta pastāvīgais zivsaimniecības sekretārs; |
| --- | --- |

a)

“Zālamana salu iestādes” ir Zālamana salu Zivsaimniecības un jūras resursu departaments vai Zālamana salu Zivsaimniecības un jūras resursu departamenta pastāvīgais zivsaimniecības sekretārs;

| b) | “Kopienas iestādes” ir Eiropas Komisija; |
| --- | --- |

b)

“Kopienas iestādes” ir Eiropas Komisija;

| c) | “Zālamana salu zvejas zona” ir ūdeņi, uz kuriem saistībā ar zvejas vietām attiecas Zālamana salu suverenitāte vai jurisdikcija un kas Zālamana salu valsts tiesību aktos saucas “Zālamana salu zvejas vietu robežas”; |
| --- | --- |

c)

“Zālamana salu zvejas zona” ir ūdeņi, uz kuriem saistībā ar zvejas vietām attiecas Zālamana salu suverenitāte vai jurisdikcija un kas Zālamana salu valsts tiesību aktos saucas “Zālamana salu zvejas vietu robežas”;

| d) | “Kopienas kuģis” ir zvejas kuģis, kas kuģo ar dalībvalstu karogu un ir reģistrēts Kopienā; |
| --- | --- |

d)

“Kopienas kuģis” ir zvejas kuģis, kas kuģo ar dalībvalstu karogu un ir reģistrēts Kopienā;

| e) | “kopuzņēmums” ir komerciāls uzņēmums, ko Zālamana salās ir nodibinājuši Pušu kuģu īpašnieki vai valstu uzņēmumi ar nolūku nodarboties ar zveju vai ar to saistītām darbībām; |
| --- | --- |

e)

“kopuzņēmums” ir komerciāls uzņēmums, ko Zālamana salās ir nodibinājuši Pušu kuģu īpašnieki vai valstu uzņēmumi ar nolūku nodarboties ar zveju vai ar to saistītām darbībām;

| f) | “Apvienotā komiteja” ir komiteja, kurā piedalās Kopienas un Zālamana salu pārstāvji un kuras funkcijas ir izklāstītas šā nolīguma 9. pantā; |
| --- | --- |

f)

“Apvienotā komiteja” ir komiteja, kurā piedalās Kopienas un Zālamana salu pārstāvji un kuras funkcijas ir izklāstītas šā nolīguma 9. pantā;

| g) | “zveja” ir:






  i) | zivju meklēšana, ķeršana, zvejošana vai nozvejas izcelšana, |
| --- | --- | --- |

g)

“zveja” ir:

i)

zivju meklēšana, ķeršana, zvejošana vai nozvejas izcelšana,

| ii) | mēģinājumi meklēt, ķert, zvejot zivis vai izcelt nozveju, |
| --- | --- |

ii)

mēģinājumi meklēt, ķert, zvejot zivis vai izcelt nozveju,

| iii) | iesaistīšanās citās darbībās, kuras veicot pastāv pamatota varbūtība atrast, noķert, nozvejot zivis vai izcelt nozveju, |
| --- | --- |

iii)

iesaistīšanās citās darbībās, kuras veicot pastāv pamatota varbūtība atrast, noķert, nozvejot zivis vai izcelt nozveju,

| iv) | zivju pulcēšanas ierīču vai ar tām saistīta elektroniska aprīkojuma, piemēram, radiobāku izvietošana, meklēšana un savākšana, |
| --- | --- |

iv)

zivju pulcēšanas ierīču vai ar tām saistīta elektroniska aprīkojuma, piemēram, radiobāku izvietošana, meklēšana un savākšana,

| v) | jebkurš pasākums jūrā, kas ir tieši saistīts ar jebkuras i) līdz iv) apakšpunktā minētās darbības atbalstīšanu vai sagatavošanu, |
| --- | --- |

v)

jebkurš pasākums jūrā, kas ir tieši saistīts ar jebkuras i) līdz iv) apakšpunktā minētās darbības atbalstīšanu vai sagatavošanu,

| vi) | jebkura cita jūras vai gaisa transportlīdzekļa izmantošana i) līdz v) apakšpunktā minēto darbību veikšanai, izņemot ārkārtas gadījumus, kas skar kuģa komandas veselību un drošību vai kuģa drošību; |
| --- | --- |

vi)

jebkura cita jūras vai gaisa transportlīdzekļa izmantošana i) līdz v) apakšpunktā minēto darbību veikšanai, izņemot ārkārtas gadījumus, kas skar kuģa komandas veselību un drošību vai kuģa drošību;

| h) | “zvejas reiss” ir jebkura kuģa izmantošana vai paredzamā izmantošana zvejai, ietverot palīgkuģus, kravas kuģus un jebkurus citus kuģus, kas ir tieši iesaistīti minētajos zvejas pasākumos; |
| --- | --- |

h)

“zvejas reiss” ir jebkura kuģa izmantošana vai paredzamā izmantošana zvejai, ietverot palīgkuģus, kravas kuģus un jebkurus citus kuģus, kas ir tieši iesaistīti minētajos zvejas pasākumos;

| i) | “operators” ir jebkura persona, kuras pārziņā vai atbildībā ir zvejas kuģa darbība, vadība vai kontrole, ietverot kuģa īpašnieku, fraktētāju vai kapteini; |
| --- | --- |

i)

“operators” ir jebkura persona, kuras pārziņā vai atbildībā ir zvejas kuģa darbība, vadība vai kontrole, ietverot kuģa īpašnieku, fraktētāju vai kapteini;

| j) | “pārkraušana” ir daļēja vai pilnīga to zivju, kuras atrodas uz zvejas kuģa, izkraušana no šī kuģa citā zvejas kuģī, kas notiek jūrā vai ostā. |
| --- | --- |

j)

“pārkraušana” ir daļēja vai pilnīga to zivju, kuras atrodas uz zvejas kuģa, izkraušana no šī kuģa citā zvejas kuģī, kas notiek jūrā vai ostā.

3. pants

Nolīguma īstenošanas principi un mērķi

1.   Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Zālamana salu zvejas zonā, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo minētajā zonā, neskarot nolīgumus, ko kāda ģeogrāfiska reģiona robežās ir noslēgušas attīstības valstis, tostarp savstarpējus zvejas nolīgumus.

2.   Puses sadarbojas ar mērķi noteikt un īstenot zivsaimniecības nozares politiku Zālamana salu zvejas zonā un šajā nolūkā sāk ar politiku saistītu dialogu par vajadzīgajām reformām. Puses apņemas neapstiprināt nekādus pasākumus saistībā ar šo jomu bez iepriekšējām savstarpējām konsultācijām.

3.   Puses sadarbojas, gan kopā, gan atsevišķi, arī vērtējot saskaņā ar šo nolīgumu veikto pasākumu, programmu un darbību izpildi pirms to īstenošanas sākuma, tās laikā un pēc tās beigām.

4.   Puses apņemas nodrošināt, ka šā nolīguma īstenošana notiek saskaņā ar labas ekonomiskās un sociālās vadības principiem.

5.   Zālamana salu jūrniekus uz Kopienas kuģiem nodarbina saskaņā ar Starptautiskās darba organizācijas (ILO) Deklarāciju par darba pamatprincipiem un pamattiesībām, ko piemēro saistībā ar tiesībām uz atbilstīgiem darba līgumiem un vispārējiem darba nosacījumiem. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un faktisku kolektīvo līgumu slēgšanas tiesību atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.

4. pants

Zinātniskā sadarbība

1.   Šā nolīguma darbības laikā Kopiena un Zālamana salas pārrauga resursu stāvokli Zālamana salu zvejas zonā; šajā nolūkā pārmaiņus Kopienā un Zālamana salās vajadzības gadījumā notiek kopējas zinātniskas sanāksmes.

2.   Pamatojoties uz zinātnisko sanāksmju secinājumiem un labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kas ir pieejami, Puses savstarpēji konsultējas Apvienotajā komitejā, kā to paredz 9. pants, un vajadzības gadījumā, abām Pusēm vienojoties, veic pasākumus, lai nodrošinātu zivsaimniecības resursu ilgtspējīgu pārvaldi.

3.   Nolūkā nodrošināt dzīvo resursu pārvaldi un saglabāšanu Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā un sadarboties, veicot attiecīgu zinātniskās izpētes darbu, Puses savstarpēji konsultējas tiešā veidā vai attiecīgajās starptautiskajās organizācijās.

5. pants

Kopienas kuģu piekļuve Zālamana salu zvejas zonas zvejas vietām

1.   Zālamana salas apņemas atļaut Kopienas kuģiem nodarboties ar zvejas darbībām Zālamana salu zvejas zonā saskaņā ar šo nolīgumu, ietverot tam pievienoto protokolu un pielikumu.

2.   Zvejas darbības saskaņā ar šo nolīgumu notiek atbilstīgi Zālamana salu normatīvajiem aktiem. Zālamana salas brīdina Komisiju par visiem grozījumiem minētajos normatīvajos aktos attiecīgi sešus mēnešus un vienu mēnesi pirms to piemērošanas.

3.   Zālamana salas uzņemas atbildību par protokolā noteikto zvejas vietu pārraudzības nosacījumu efektīvu īstenošanu. Kopienas kuģi sadarbojas ar Zālamana salu iestādēm, kuru pienākums ir veikt minēto pārraudzību. Pasākumi, ko Zālamana salas veic ar mērķi reglamentēt zveju zivsaimniecības resursu saglabāšanas nolūkā, pamatojas uz objektīviem un zinātniskiem kritērijiem. Pasākumi vienādi attiecas gan uz Kopienas, gan uz Zālamana salu un citu valstu kuģiem, neskarot nolīgumus, ko viena ģeogrāfiska reģiona robežās ir noslēgušas attīstības valstis, tostarp savstarpējus zvejas nolīgumus.

4.   Kopiena veic visus atbilstīgos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka tās kuģi ievēro šo nolīgumu un normatīvos aktus, kas attiecas uz zvejas vietām Zālamana salu zvejas zonā.

6. pants

Licences

Kuģu zvejas licences iegūšanas procedūra, piemērojamā maksa un samaksas veids, kas jāievēro kuģu īpašniekiem, ir noteikti protokola pielikumā.

7. pants

Finanšu ieguldījums

1.   Kopiena piešķir Zālamana salām vienotu finanšu ieguldījumu saskaņā ar protokolā un pielikumos paredzētajiem noteikumiem. Šī vienotā ieguldījuma lielumu aprēķina, pamatojoties uz šādiem diviem savstarpēji saistītiem elementiem:

| a) | Kopienas kuģu piekļuve Zālamana salu zvejas zonai un |
| --- | --- |

a)

Kopienas kuģu piekļuve Zālamana salu zvejas zonai un

| b) | Kopienas finanšu atbalsts atbildīgas zvejas un zivsaimniecības resursu ilgtspējīgas izmantošanas veicināšanai Zālamana salu zvejas zonā. |
| --- | --- |

b)

Kopienas finanšu atbalsts atbildīgas zvejas un zivsaimniecības resursu ilgtspējīgas izmantošanas veicināšanai Zālamana salu zvejas zonā.

Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto finanšu ieguldījuma daļu nosaka un pārvalda, ņemot vērā tos mērķus, ko Puses savstarpēji vienojoties izvirza saskaņā ar protokolu un ko ir paredzēts sasniegt Zālamana salu zivsaimniecības nozares politikas kontekstā un saskaņā ar tās īstenošanas gada un daudzgadu programmu.

2.   Kopiena maksā piešķirto finansējumu katru gadu saskaņā ar protokolu un neskarot šā nolīguma un tā protokola noteikumus par jebkādām izmaiņām ieguldījuma apjomā šādu apstākļu rezultātā:

| a) | svarīgi apstākļi, kas nav dabas parādības un kas kavē zvejošanu Zālamana salu zvejas zonā (saskaņā ar Nolīguma 14. pantu); |
| --- | --- |

a)

svarīgi apstākļi, kas nav dabas parādības un kas kavē zvejošanu Zālamana salu zvejas zonā (saskaņā ar Nolīguma 14. pantu);

| b) | Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju samazinājums, par ko Puses savstarpēji vienojas krājumu pārvaldes nolūkā gadījumos, kad to uzskata par vajadzīgu resursu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas labā, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju (saskaņā ar protokola 4. pantu); |
| --- | --- |

b)

Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju samazinājums, par ko Puses savstarpēji vienojas krājumu pārvaldes nolūkā gadījumos, kad to uzskata par vajadzīgu resursu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas labā, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju (saskaņā ar protokola 4. pantu);

| c) | Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju palielinājums, par ko Puses savstarpēji vienojas gadījumos, kad pamatojoties uz labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kas ir pieejami, ir atzīts, ka to atļauj resursu stāvoklis (saskaņā ar protokola 1. un 4. pantu); |
| --- | --- |

c)

Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju palielinājums, par ko Puses savstarpēji vienojas gadījumos, kad pamatojoties uz labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kas ir pieejami, ir atzīts, ka to atļauj resursu stāvoklis (saskaņā ar protokola 1. un 4. pantu);

| d) | Zālamana salu zivsaimniecības nozares politikas īstenošanai paredzētā Kopienas finanšu atbalsta nosacījumu (saskaņā ar protokola 5. pantu) atkārtots novērtējums gadījumos, kad tas ir pamatots, ņemot vērā abu Pušu ievēroto gada un daudzgadu programmu rezultātus; |
| --- | --- |

d)

Zālamana salu zivsaimniecības nozares politikas īstenošanai paredzētā Kopienas finanšu atbalsta nosacījumu (saskaņā ar protokola 5. pantu) atkārtots novērtējums gadījumos, kad tas ir pamatots, ņemot vērā abu Pušu ievēroto gada un daudzgadu programmu rezultātus;

| e) | šā nolīguma laušana saskaņā ar 12. pantu; |
| --- | --- |

e)

šā nolīguma laušana saskaņā ar 12. pantu;

| f) | šā nolīguma izpildes apturēšana saskaņā ar 13. pantu. |
| --- | --- |

f)

šā nolīguma izpildes apturēšana saskaņā ar 13. pantu.

8. pants

Sadarbības veicināšana uzņēmēju vidū un sabiedrībā

1.   Puses atbalsta ekonomisku, komerciālu, zinātnisku un tehnisku sadarbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītās nozarēs. Tās savstarpēji konsultējas, lai saskaņotu dažādos iespējamos šajā nolūkā veicamos pasākumus.

2.   Puses atbalsta informācijas apmaiņu par zvejas metodēm un aprīkojumu, zivju uzglabāšanas veidiem un zvejniecības produktu rūpniecisku pārstrādi.

3.   Puses pieliek pūles, lai radītu labvēlīgus apstākļus Pušu uzņēmumu tehniskās, ekonomiskās un komerciālās sadarbības veicināšanai, atbalstot uzņēmējdarbības un investīciju paplašināšanai labvēlīgas vides radīšanu.

4.   Puses jo īpaši atbalsta abpusēji izdevīgu kopuzņēmumu izveidi. Kopuzņēmumu izveide Zālamana salās un Kopienas kuģu piesaiste kopuzņēmumiem notiek, konsekventi ievērojot Zālamana salu un Kopienas tiesību aktus.

9. pants

Apvienotā komiteja

1.   Šā nolīguma izpildes pārraudzībai izveido Apvienoto komiteju. Apvienotā komiteja veic šādas funkcijas:

| a) | pārrauga Nolīguma darbību, interpretāciju un īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz protokola 5. panta 2. punktā minēto gada un daudzgadu programmu izstrādi un tās īstenošanas novērtējumu; |
| --- | --- |

a)

pārrauga Nolīguma darbību, interpretāciju un īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz protokola 5. panta 2. punktā minēto gada un daudzgadu programmu izstrādi un tās īstenošanas novērtējumu;

| b) | nodrošina vajadzīgo sadarbību jautājumos, kas attiecas uz zvejas vietām un interesē abas Puses; |
| --- | --- |

b)

nodrošina vajadzīgo sadarbību jautājumos, kas attiecas uz zvejas vietām un interesē abas Puses;

| c) | darbojas kā forums draudzīgai tādu domstarpību atrisināšanai, kas ir saistītas ar Nolīguma interpretāciju vai īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

darbojas kā forums draudzīgai tādu domstarpību atrisināšanai, kas ir saistītas ar Nolīguma interpretāciju vai īstenošanu;

| d) | vajadzības gadījumā atkārtoti novērtē zvejas iespēju un ar to saistīto finanšu ieguldījuma apjomu. Konsultācijas notiek, pamatojoties uz protokola 1., 2. un 3. pantā izklāstītajiem principiem; |
| --- | --- |

d)

vajadzības gadījumā atkārtoti novērtē zvejas iespēju un ar to saistīto finanšu ieguldījuma apjomu. Konsultācijas notiek, pamatojoties uz protokola 1., 2. un 3. pantā izklāstītajiem principiem;

| e) | veic citas funkcijas, par kurām Puses savstarpēji vienojas. |
| --- | --- |

e)

veic citas funkcijas, par kurām Puses savstarpēji vienojas.

2.   Apvienotā komiteja tiekas vismaz reizi gadā, pārmaiņus Zālamana salās un Kopienā un sanāksmes vada tā Puse, kas rīko tikšanos. Ja kāda no Pusēm to pieprasa, Apvienotā komiteja rīko īpašas sanāksmes.

10. pants

Nolīguma piemērošanas ģeogrāfiskā teritorija

Šo Nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums saskaņā ar šajā līgumā minētajiem nosacījumiem, un, no otras puses - Zālamana salu teritorijā.

11. pants

Darbības termiņš

Šo nolīgumu piemēro trīs gadus, sākot no tā spēkā stāšanās dienas; to automātiski pagarina uz turpmāku trīs gadu laikposmu, ja nav iesniegts paziņojums par tā laušanu saskaņā ar 12. pantu.

12. pants

Nolīguma laušana

1.   Katrai no Pusēm ir tiesības lauzt šo nolīgumu svarīgu apstākļu gadījumā, piemēram, attiecīgo krājumu degradācija, Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju nepilnīga izmantošana vai Pušu nespēja ievērot saistības attiecībā uz vēršanos pret nelegālu, nedeklarētu un patvaļīgu zveju.

2.   Attiecīgā Puse rakstiski paziņo otrai Pusei par nodomu izstāties no Nolīguma vismaz sešus mēnešus pirms tā sākotnējā vai katra turpmākā termiņa beigām.

3.   Pēc iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanas Puses sāk konsultācijas.

4.   Nolīguma laušanas gada finanšu ieguldījuma maksājumus, kas minēti 7. pantā, proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina.

5.   Pirms katra šā Nolīguma protokola darbības termiņa beigām Puses sarunu ceļā vienojas par to, kādi grozījumi vai papildinājumi ir jāizdara protokolā un pielikumā.

13. pants

Izpildes apturēšana un finanšu ieguldījuma maksājumu pārskatīšana

1.   Šā Nolīguma izpildi var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas gadījumos, kad rodas nopietnas nesaskaņas saistībā ar Nolīgumā un tā protokolā un pielikumā paredzēto nosacījumu izpildi. Šādas apturēšanas gadījumā attiecīgajai Pusei ir rakstiski jāpaziņo par savu nodomu vismaz trīs mēnešus pirms paredzētās apturēšanas spēkā stāšanās. Pēc šā paziņojuma saņemšanas Puses sāk konsultācijas ar nolūku domstarpības atrisināt izlīguma ceļā.

2.   Finanšu ieguldījuma maksājumus, kas minēti 7. pantā, proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina saskaņā ar izpildes apturēšanas ilgumu.

14. pants

Izpildes apturēšana nepārvaramas varas apstākļu rezultātā

1.   Ja svarīgi apstākļi, kas nav dabas parādības, kavē zvejošanu Zālamana salu ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā (EEZ), Eiropas Kopiena var apturēt protokola 2. pantā minētā finanšu ieguldījuma maksājumus pēc konsultācijām abu Pušu starpā, ja tās ir iespējamas, un ar noteikumu, ka apturēšanas sākumā Kopiena ir samaksājusi pienākošos maksājumus pilnā apjomā.

2.   Finanšu ieguldījuma maksājumus atsāk, tiklīdz Puses konsultāciju rezultātā savstarpēji vienojoties ir atzinušas, ka apstākļi, kas kavēja zvejošanu, vairs nepastāv un ka šajā situācijā ir iespējams zvejošanu atsākt. Šie maksājumi būtu jāveic divu mēnešu laikā pēc abu Pušu apstiprinājuma.

3.   Saskaņā ar Nolīguma 6. pantu un protokola 1. pantu Kopienas kuģiem piešķirto licenču derīguma termiņu pagarina uz laiku, kas atbilst zvejas darbību apturēšanas laikam.

15. pants

Protokols un pielikums ir šā Nolīguma sastāvdaļa.

16. pants

Šis nolīgums, kas sastādīts divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā, visiem tekstiem esot vienlīdz autentiskiem, stājas spēkā dienā, kad Puses ir paziņojušas viena otrai, ka tās ir pabeigušas attiecīgās pieņemšanas procedūras.

PROTOKOLS,

kurā noteiktas zvejas iespējas un maksājumi, ko paredz Partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Kopienu un Zālamana salām par zveju pie Zālamana salām

1. pants

Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas

1.   Zālamana salas piešķir gada zvejas licences Kopienas tunzivju zvejas kuģiem, kā to paredz Nolīguma 6. pants, saskaņā ar Zālamana salu Tunzivju valsts pārvaldības plānu, un minēto licenču skaits atbilst skaitam, ko paredz Palau Vienošanās par Klusā okeāna rietumu daļas riņķvadu zvejas pārvaldi, turpmāk “Palau Vienošanās”.

2.   Trīs gadus no šā protokola spēkā stāšanās dienas Nolīguma 5. pantā paredzētās zvejas iespējas ir šādas:

| — | gada licences vienlaicīgai zvejai Zālamana salu zvejas zonā piešķir 4 riņķvadu kuģiem un 10 āķu jedu kuģiem. |
| --- | --- |

—

gada licences vienlaicīgai zvejai Zālamana salu zvejas zonā piešķir 4 riņķvadu kuģiem un 10 āķu jedu kuģiem.

3.   Sākot ar protokola piemērošanas otro gadu un neskarot Nolīguma 9. panta 1. punkta d) apakšpunktu un protokola 4. pantu, pēc Kopienas lūguma protokola 1. panta 2. punktā minēto riņķvadu kuģu zvejas licenču skaitu var palielināt, ja to atļauj resursi un ja tas ir saskaņā ar Palau Vienošanās gada ierobežojumiem, kā arī pamatojoties uz pienācīgu tunzivju krājumu novērtējumu saskaņā ar objektīviem un zinātniskiem kritērijiem, ietverot “Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas tunču zvejas vietu pārskatu un krājumu stāvokli”, ko katru gadu publicē Klusā okeāna Kopienas sekretariāts.

4.   Šā panta 1., 2. un 3. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 4., 6. un 7. pantu.

2. pants

Finanšu ieguldījums - Samaksas paņēmieni

1.   Nolīguma 7. pantā minētais vienotais finanšu ieguldījums ir EUR 400 000 gadā.

2.   Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 4. pantu un Nolīguma 13. un 14. pantu.

3.   Ja Kopienas kuģu kopējais gadā nozvejoto tunzivju daudzums Zālamana salu zvejas zonā pārsniedz 6 000 tonnas, kopējo gada finanšu ieguldījumu palielina par EUR 65 par katru papildu nozvejoto tunzivju tonnu. Tomēr kopējais gada finanšu ieguldījuma apjoms, kas jāmaksā Kopienai, nedrīkst pārsniegt 1. punktā minēto summu vairāk nekā trīs reizes.

4.   Par katru papildu riņķvadu zvejas licenci, ko Zālamana salas piešķir saskaņā ar 1. panta 3. punktu, Kopiena palielina šā protokola 2. panta 1. punkta minēto finanšu ieguldījumu par EUR 65 000 gadā.

5.   Maksājumu par pirmo gadu veic ne vēlāk par 1. maiju un par nākamajiem gadiem ne vēlāk par protokola parakstīšanas gadadienu.

6.   Ievērojot 5. pantu, Zālamana salām ir tiesības brīvi lemt par minētā finanšu ieguldījuma izlietošanu.

7.   Finanšu ieguldījumu iemaksā valdības ieņēmumu kontā, ko atver finanšu institūcijā, kuru precizē Zālamana salas. Šis konts ir Zālamana salu valdības ieņēmumu konts Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā. Kopienas gada maksājumus par papildu gada licenču piešķiršanu saskaņā ar 1. panta 3. punktu un 2. panta 4. punktu iekaita šajā kontā.

3. pants

Sadarbība saistībā ar atbildīgu zveju

1.   Abas Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Zālamana salu zvejas zonā, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos.

2.   Šā protokola darbības laikā Kopiena un Zālamana salas pārrauga resursu stāvokli un ilgtspēju Zālamana salu zvejas zonā.

3.   Pamatojoties uz “Palau Vienošanās” dalībnieku gada sanāksmes secinājumiem un Klusā okeāna Kopienas sekretariāta veikto ikgadējo krājumu novērtējumu, abas Puses konsultējas Apvienotajā komitejā, kas paredzēta Nolīguma 9. pantā, un vajadzības gadījumā, savstarpēji vienojoties, veic pasākumus, lai nodrošinātu zivsaimniecības resursu ilgtspējīgu pārvaldi.

4. pants

Zvejas iespēju pārskatīšana

1.   Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, savstarpēji vienojoties, var palielināt, ciktāl “Palau Vienošanās” dalībnieku gada sanāksmes secinājumi un ikgadējā Klusā okeāna Kopienas sekretariāta veiktā krājumu stāvokļa analīze apstiprina, ka šāds palielinājums neapdraudēs Zālamana salu resursu ilgtspējīgu pārvaldi. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto finanšu ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam palielina.

2.   Savukārt, ja Puses vienojas apstiprināt pasākumus, kas liek samazināt 1. pantā minētās zvejas iespējas, finanšu ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina.

3.   Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu starp dažādu tipu kuģiem, Pusēm savstarpēji vienojoties, ar noteikumu, ka jebkuras pārmaiņas notiek atbilstīgi visiem ieteikumiem, ar kuriem par to krājumu pārvaldi, ko šādas pārmaiņas var ietekmēt, nāk klajā zinātniskās sanāksmes dalībnieki. Ja to prasa zvejas iespēju sadalījuma pārmaiņas, Puses vienojas attiecīgi mainīt finanšu ieguldījumu.

5. pants

Atbalsts atbildīgas zvejas veicināšanai Zālamana salu ūdeņos

1.   Zālamana salas nosaka un īsteno Zālamana salu zivsaimniecības nozares politiku ar mērķi veicināt atbildīgu zveju to ūdeņos. Šim nolūkam atvēl 30 % daļu no vienotā finanšu ieguldījuma, kas minēts šā protokola 2. panta 1. punktā. Šā ieguldījuma pārvalde notiek saskaņā ar mērķiem, ko Puses izvirza, savstarpēji vienojoties, kā arī saskaņā ar šo mērķu sasniegšanai izstrādātajām gada un daudzgadu programmām.

2.   Lai piemērotu 1. punktu, tiklīdz šis protokols stājies spēkā un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tā spēkā stāšanās dienas Kopiena un Zālamana salas Nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās izpildes noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem:

| a) | gada un daudzgadu direktīvas attiecībā uz 1. punktā minētās finanšu ieguldījuma daļas izmantošanu, |
| --- | --- |

a)

gada un daudzgadu direktīvas attiecībā uz 1. punktā minētās finanšu ieguldījuma daļas izmantošanu,

| b) | gada un daudzgadu mērķi, ko ir paredzēts sasniegt ar nolūku laika gaitā panākt atbildīgu zveju un ilgtspējīgas zivsaimniecības nodrošināšanu, ņemot vērā Zālamana salu noteiktās prioritātes, ko atspoguļo Zālamana salu valsts zivsaimniecības politika un citas politikas nozares, kas ir saistītas ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšanu vai kas var to ietekmēt, |
| --- | --- |

b)

gada un daudzgadu mērķi, ko ir paredzēts sasniegt ar nolūku laika gaitā panākt atbildīgu zveju un ilgtspējīgas zivsaimniecības nodrošināšanu, ņemot vērā Zālamana salu noteiktās prioritātes, ko atspoguļo Zālamana salu valsts zivsaimniecības politika un citas politikas nozares, kas ir saistītas ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšanu vai kas var to ietekmēt,

| c) | ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras. |
| --- | --- |

c)

ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras.

3.   Visi ierosinājumi grozīt daudzgadu nozares programmu ir jāapstiprina abām Pusēm Apvienotajā komitejā.

4.   Katru gadu Zālamana salas sadala 1. pantā minēto vienotā finanšu ieguldījuma daļu daudzgadu programmas īstenošanai. Protokola piemērošanas pirmajā gadā Kopiena ir jāinformē par minēto līdzekļu piešķiršanu laikā, kad Apvienotajā komitejā notiek daudzgadu nozares programmas apstiprināšana. Katrā nākamajā gadā Zālamana salas informē Kopienu par līdzekļu sadalījumu ne vēlāk kā 45 dienas pirms šā protokola parakstīšanas gadadienas.

5.   Vienotā finanšu ieguldījuma daļu (30 %), ko paredz 1. punkts, kopīgi kontrolē Zivsaimniecības un jūras resursu departaments un Finanšu un valsts kases departaments.

6.   Ja uz to mudina daudzgadu nozares programmas īstenošanas gada progresa novērtējuma rezultāti, Eiropas Kopiena var pieprasīt samazināt šā protokola 5. panta 1. punktā minēto vienotā finanšu ieguldījuma daļu, lai ieguldītu programmas īstenošanai faktiski piešķirto finansējumu saskaņā ar novērtējuma rezultātiem.

6. pants

Domstarpības - Protokola īstenošanas apturēšana

1.   Visas domstarpības Pušu starpā saistībā ar šā protokola interpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm savstarpēji konsultējoties Apvienotajā komitejā, kā to paredz Nolīguma 9. pants, vajadzības gadījumā rīkojot īpašas sanāksmes.

2.   Neskarot 7. pantu, protokola īstenošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja domstarpības Pušu starpā uzskata par nopietnām un ja konsultācijas Apvienotajā komitejā saskaņā ar 1. punktu nav novedušas pie izlīguma.

3.   Lai apturētu protokola īstenošanu, ieinteresētajai Pusei ir rakstiski jāziņo par savu nodomu vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai ir jāstājas spēkā.

4.   Īstenošanas apturēšanas gadījumā Puses turpina konsultācijas ar nolūku atrisināt domstarpības izlīguma ceļā. Ja tas izdodas, protokola īstenošanu atsāk un finanšu ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina saskaņā ar laikposmu, kurā protokola piemērošana bija apturēta.

7. pants

Protokola īstenošanas apturēšana nemaksāšanas gadījumā

Saskaņā ar Nolīguma 9. pantu, ja Kopiena neveic protokola 2. pantā paredzētos maksājumus, šā protokola izpildi var apturēt, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | Zālamana salu kompetentās iestādes par nemaksāšanu ziņo Eiropas Komisijai. Tā izdara vajadzīgās pārbaudes un vajadzības gadījumā veic maksājumu ne vēlāk kā 45 darbadienas pēc paziņojuma saņemšanas dienas; |
| --- | --- |

a)

Zālamana salu kompetentās iestādes par nemaksāšanu ziņo Eiropas Komisijai. Tā izdara vajadzīgās pārbaudes un vajadzības gadījumā veic maksājumu ne vēlāk kā 45 darbadienas pēc paziņojuma saņemšanas dienas;

| b) | ja maksājumu neveic un a) apakšpunktā minētajā laikposmā maksājuma neveikšana nav pienācīgi attaisnota, Zālamana salām ir tiesības apturēt protokola īstenošanu. Tādā gadījumā Zālamana salas par to nekavējoties informē Eiropas Komisiju; |
| --- | --- |

b)

ja maksājumu neveic un a) apakšpunktā minētajā laikposmā maksājuma neveikšana nav pienācīgi attaisnota, Zālamana salām ir tiesības apturēt protokola īstenošanu. Tādā gadījumā Zālamana salas par to nekavējoties informē Eiropas Komisiju;

| c) | protokola īstenošanu atsāk, tiklīdz ir veikts attiecīgais maksājums. |
| --- | --- |

c)

protokola īstenošanu atsāk, tiklīdz ir veikts attiecīgais maksājums.

8. pants

Valsts normatīvie akti

Kuģi, kuru darbība notiek saskaņā ar šo protokolu un tā pielikumiem, jo īpaši nozvejas pārkraušanas operāciju gadījumā, izmantojot ostu pakalpojumus un iepērkot krājumus, ievēro Zālamana salās spēkā esošos valsts normatīvos aktus.

9. pants

Spēkā stāšanās

1.   Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad Puses ir paziņojušas viena otrai, ka tās ir pabeigušas šim nolūkam vajadzīgās procedūras.

2.   Šo protokolu nesāk piemērot pirms 2005. gada 1. janvāra.

PIELIKUMS

Nosacījumi, ar ko reglamentē Kopienas kuģu zvejas darbības Zālamana salu zvejas zonā

I NODAĻA

PIETEIKUMU IESNIEGŠANAS UN LICENČU IZDOŠANAS KĀRTĪBA

1. IEDAĻA

Licenču izdošana

1.   Licenci zvejošanai Zālamana salu zvejas zonā piešķir tikai kuģiem, kam ir tiesības iegūt minēto licenci.

2.   Lai kuģis varētu pretendēt uz licenci, nedz kuģa īpašniekam, nedz tā kapteinim, nedz pašam kuģim nedrīkst būt aizliegts zvejot Zālamana salās. Tiem ir jāatbilst Zālamana salu valdības prasībām, ciktāl tās attiecas uz visām saistībām, kas ir jāizpilda pirms licences iegūšanas un kas skar to zvejas darbības saskaņā ar Zālamana salu un Kopienas noslēgto zvejniecības nolīgumu.

3.   Visus Kopienas kuģus, kas vēlas saņemt zvejas licenci, jāpārstāv aģentam, kurš ir Zālamana salu iedzīvotājs. Šā aģenta vārdu un adresi norāda licences pieteikumā.

4.   Attiecīgās Kopienas iestādes, starpniecībai izmantojot Eiropas Komisijas delegāciju, kuras pārziņā atrodas Zālamana salas (turpmāk “Komisijas delegācija” vai “delegācija”), vismaz 15 dienas pirms pieprasītā licences derīguma termiņa sākuma iesniedz Zālamana salu Zivsaimniecības un jūras resursu departamenta pastāvīgajam sekretāram (turpmāk “pastāvīgais sekretārs”) pieteikumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar Nolīgumu.

5.   Pieteikumus pastāvīgajam sekretāram iesniedz, izmantojot veidlapu, kuras paraugs ir atrodams šā pielikuma 1. papildinājumā.

6.   Katram licences pieteikumam pievieno šādus dokumentus:

| — | apliecinājums, ka ir samaksāta licences maksa par licences derīguma termiņu, |
| --- | --- |

—

apliecinājums, ka ir samaksāta licences maksa par licences derīguma termiņu,

| — | kuģa tilpības sertifikāta kopija, ko ir apstiprinājusi tā dalībvalsts, ar kuras karogu kuģis kuģo, un kurā ir uzrādīta kuģa reģistrētā bruto tilpība BRT, |
| --- | --- |

—

kuģa tilpības sertifikāta kopija, ko ir apstiprinājusi tā dalībvalsts, ar kuras karogu kuģis kuģo, un kurā ir uzrādīta kuģa reģistrētā bruto tilpība BRT,

| — | nesen uzņemta, apstiprināta krāsu fotogrāfija, kuras izmēri ir vismaz 15 cm × 10 cm un kurā kuģis ir redzams sānskatā tā pašreizējā stāvoklī, |
| --- | --- |

—

nesen uzņemta, apstiprināta krāsu fotogrāfija, kuras izmēri ir vismaz 15 cm × 10 cm un kurā kuģis ir redzams sānskatā tā pašreizējā stāvoklī,

| — | jebkuri citi dokumenti vai sertifikāti, kas ir jāuzrāda saskaņā ar īpašiem noteikumiem, kuri attiecas uz attiecīgā tipa kuģiem, ievērojot šo protokolu. |
| --- | --- |

—

jebkuri citi dokumenti vai sertifikāti, kas ir jāuzrāda saskaņā ar īpašiem noteikumiem, kuri attiecas uz attiecīgā tipa kuģiem, ievērojot šo protokolu.

7.   Maksu par licenci iemaksā kontā, kuru precizē pastāvīgais sekretārs (valdības ieņēmumu konts Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā).

8.   Licences maksā ietilpst visas valsts un vietējās nodevas, izņemot ostu nodevas, maksu par pakalpojumiem un nozvejas pārkraušanas maksu.

9.   Visas izdotās licences izsniedz kuģu īpašniekiem vai viņu aģentiem ar Komisijas delegācijas starpniecību 15 darbadienu laikā no dienas, kad pastāvīgais sekretārs ir saņēmis visus 6. punktā minētos dokumentus.

10.   Ja licenci izdod laikā, kad Eiropas Komisijas delegācijas biroji ir slēgti, to nosūta tieši kuģa aģentam un tās kopiju nosūta delegācijai.

11.   Licences izdod konkrētiem kuģiem, un tās nevar izmantot citi kuģi.

12.   Pēc Eiropas Kopienas lūguma un ja ir pierādīta nepārvaramas varas apstākļu esamība, kuģa licenci aizstāj ar jaunu cita kuģa licenci, kurš pēc raksturlielumiem ir līdzīgs sākotnējam kuģim, un par to nav jāmaksā papildu maksa. Ja aizstājēja kuģa reģistrētā bruto tilpība (BRT) ir lielāka par aizstājamā kuģa BRT, licences maksas starpību sedz atbilstīgi iesaistītajam laikam. Lai noteiktu, vai no Kopienas saskaņā ar protokola 2. panta 3. punktu pienākas jebkādi papildu maksājumi, aprēķinot Kopienas nozvejas līmeni, ņem vērā abu attiecīgo kuģu kopējo nozveju.

13.   Sākotnējā kuģa īpašnieks vai aģents ar Eiropas Komisijas delegācijas starpniecību nogādā anulēto licenci pastāvīgajam sekretāram.

14.   Jaunā licence kļūst derīga dienā, kad kuģa īpašnieks nogādā anulēto licenci pastāvīgajam sekretāram. Eiropas Komisijas delegāciju Zālamana salās informē par licences maiņu.

15.   Licencei ir pastāvīgi jāatrodas uz kuģa, neskarot šā pielikuma VII nodaļas 2. punktu.

2. IEDAĻA

Licences nosacījumi - maksas un avansa maksājumi

1.   Licenču derīguma termiņš ir viens gads. Tās var būt atjaunojamas. Licences atjauno, ņemot vērā protokolā noteikto pieejamo zvejas iespēju apjomu.

2.   Licences maksa ir EUR 35 par vienu Zālamana salu zvejas zonā nozvejoto tonnu.

3.   Licences izdod, ja valdības ieņēmumu kontā Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā ir iemaksātas šādas standarta summas:

| — | par katru tunču zvejas seineri EUR 13 000, kas atbilst maksai par gadā nozvejotu 371 tonnu tunzivju un tunzivīm līdzīgu sugu zivju, |
| --- | --- |

—

par katru tunču zvejas seineri EUR 13 000, kas atbilst maksai par gadā nozvejotu 371 tonnu tunzivju un tunzivīm līdzīgu sugu zivju,

| — | par katru peldošo āķu jedu kuģi - EUR 3 000, kas atbilst maksai par gadā nozvejotām 80 tonnām tunzivju un tunzivīm līdzīgu sugu zivju. |
| --- | --- |

—

par katru peldošo āķu jedu kuģi - EUR 3 000, kas atbilst maksai par gadā nozvejotām 80 tonnām tunzivju un tunzivīm līdzīgu sugu zivju.

4.   Zvejas gada maksas galīgo aprēķinu veic Eiropas Kopienu Komisija līdz katra gada 30. jūnijam attiecībā uz iepriekšējā gadā nozvejotajiem apjomiem un pamatojoties uz katra kuģa īpašnieka deklarēto nozvejas apjomu. Šie dati būtu jāapstiprina zinātniskajiem institūtiem, kas atbild par Kopienas nozvejas datu pārbaudi (Institut de Recherche pour le Développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO) vai Instituto Português de Investigação Maritima (IPIMAR) un Klusā okeāna Kopienas sekretariātam (SPC). Pamatojoties uz šiem apstiprinātajiem nozvejas apjoma datiem, Komisija aprēķina maksu par katru licences termiņu, ņemot par pamatu EUR 35 par katru nozvejoto tonnu.

5.   Komisijas sastādīto maksas aprēķinu nosūta pastāvīgajam sekretāram pārbaudei un apstiprināšanai.

Zālamana salu iestādes var pārbaudīt maksas aprēķinu 30 dienu laikā no aprēķina faktūras izrakstīšanas un domstarpību gadījumā pieprasīt Apvienotās komitejas sasaukšanu.

Ja 30 dienu laikā no aprēķina faktūras izrakstīšanas nav saņemti nekādi iebildumi, uzskata, ka Zālamana salas ir aprēķinu akceptējušas.

6.   Maksas galīgo aprēķinu vienlaicīgi un nekavējoties dara zināmu pastāvīgajam sekretāram, Eiropas Komisijas delegācijai, Klusā okeāna Kopienas sekretariātam (SPC) un kuģu īpašniekiem ar to valsts pārvaldes iestāžu starpniecību.

7.   Kuģu īpašnieki četrdesmit piecu (45) dienu laikā no apstiprinātā galīgā aprēķina paziņojuma saņemšanas veic visus Zālamana salu iestādēm pienākošos papildu maksājumus Zālamana salu valdības ieņēmumu kontā Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā.

8.   Tomēr, ja galīgajā aprēķinā norādītā summa ir mazāka par šīs iedaļas 3. punktā minēto avansa maksājumu, starpību kuģu īpašniekiem neatmaksā.

II NODAĻA

ZVEJAS ZONAS

1.   Protokola 1. pantā minētajiem kuģiem ir atļauts nodarboties ar zvejas darbībām Zālamana salu zvejas zonā, izņemot trīsdesmit (30) jūras jūdzes ap Galveno arhipelāgu (MGA) un arhipelāgu un teritoriālos ūdeņus ap pārējiem arhipelāgiem. Pastāvīgais sekretārs pirms Nolīguma spēkā stāšanās dara zināmas Galvenā arhipelāga A zonas ūdeņu un pārējo arhipelāgu ūdeņu (t.i., B zonas, C zonas, D zonas un E zonas ūdeņu) koordinātes. Pastāvīgais sekretārs ziņo Eiropas Komisijai par visām pārmaiņām attiecībā uz minētajām slēgtajām zvejas zonām vismaz divus mēnešus pirms to stāšanās spēkā.

2.   Jebkurā gadījumā nekāda veida zveja nav atļauta 3 jūras jūdžu attālumā no ikvienas noenkurotas zivju pulcēšanas ierīces, par kuras atrašanās vietu informē, darot zināmas tās ģeogrāfiskās koordinātes.

III NODAĻA

ZIŅOŠANAS KĀRTĪBA PAR NOZVEJAS APJOMU

1.   Šajā pielikumā Kopienas kuģa reisa ilgums ir:

| — | vai nu laikposms starp kuģa ienākšanu Zālamana salu zvejas zonā un iziešanu no tās, |
| --- | --- |

—

vai nu laikposms starp kuģa ienākšanu Zālamana salu zvejas zonā un iziešanu no tās,

| — | vai laikposms starp kuģa ienākšanu Zālamana salu zvejas zonā un nozvejas pārkraušanu, |
| --- | --- |

—

vai laikposms starp kuģa ienākšanu Zālamana salu zvejas zonā un nozvejas pārkraušanu,

| — | vai arī laikposms starp kuģa ienākšanu Zālamana salu zvejas zonā un izkraušanu krastā Zālamana salās. |
| --- | --- |

—

vai arī laikposms starp kuģa ienākšanu Zālamana salu zvejas zonā un izkraušanu krastā Zālamana salās.

Visiem kuģiem, kam saskaņā ar Nolīgumu ir atļauts zvejot Zālamana salu ūdeņos, ir jāziņo par nozvejas apjomu pastāvīgajam sekretāram, ievērojot šādu kārtību:

2.1.   Ziņojumā uzrāda nozveju, kas iegūta katrā kuģa reisā. Šo informāciju elektroniskā veidā nosūta pastāvīgajam sekretāram ar kopiju Eiropas Komisijai, un to ir dara katra reisa beigās un katrā ziņā pirms kuģis atstāj Zālamana salu zvejas zonu. Ziņojuma saņemšanas apstiprinājumu abi tā saņēmēji nekavējoties elektroniskā veidā nosūta kuģim, nosūtot kopiju viens otram.

2.2.   Ziņojumu oriģinālus, kas nosūtīti elektroniski licences gada derīguma termiņa laikā 2.1. apakšpunkta nozīmē, uz fiziska nesēja četrdesmit piecu (45) dienu laikā pēc minētajā laikposmā veiktā pēdējā reisa beigām nosūta pastāvīgajam sekretāram. Cietās kopijas vienlaikus nosūta arī Eiropas Kopienai.

2.3.   Kuģi nozvejas deklarē kuģa zvejas žurnālā saskaņā ar paraugu pielikuma 2. papildinājumā. Laikposmus, kad kuģis neatrodas Zālamana salu ūdeņos, minētajā kuģa zvejas žurnālā atzīmē ar vārdiem “Ārpus Zālamana salu EEZ”.

2.4.   Attiecīgos ierakstus izdara salasāmi, un tos paraksta kuģa kapteinis.

3.   Ja kāds kuģis neievēro šajā nodaļā minētos noteikumus, Zālamana salām ir tiesības līdz attiecīgo formalitāšu pabeigšanai apturēt šā kuģa licences darbību un piemērot sankcijas, ko paredz spēkā esošie Zālamana salu tiesību akti. Par to informē Eiropas Komisiju.

IV NODAĻA

JŪRNIEKU NODARBINĀŠANAS KĀRTĪBA

1.   Uz katra Kopienas kuģa, kas zvejo saskaņā ar Nolīgumu, kā kuģa komandas locekli nodarbina vismaz vienu (1) Zālamana salu valstspiederīgo. Zālamana salu valstspiederīgos būtu jānodarbina saskaņā ar Zālamana salu standarta nosacījumiem attiecībā uz šo nozari.

2.   Gadījumos, kad uz Eiropas Kopienas kuģiem nav iespējams kā kuģa komandas locekli nodarbināt vienu (1) Zālamana salu valstspiederīgo, kuģa īpašniekam ir jāsamaksā pilna maksa, kas atbilst divu komandas locekļu algai Zālamana salu zvejas zonas zvejas sezonā.

3.   Minēto summu iemaksā valdības ieņēmumu kontā Nr 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā.

4.   Kuģu īpašnieki var brīvi izvēlēties uz saviem kuģiem nodarbināmos jūrniekus no saraksta, ko iesniedz pastāvīgais sekretārs.

5.   Kuģa īpašnieks vai aģents pastāvīgajam sekretāram dara zināmus to Zālamana salu jūrnieku vārdus, kuri ir pieņemti darbā uz attiecīgā kuģa, minot viņu vietu kuģa komandā.

6.   Saistībā ar darbā uz Eiropas Kopienas kuģiem pieņemto jūrnieku tiesībām piemēro Starptautiskās darba organizācijas (ILO) Deklarāciju par darba pamatprincipiem un pamattiesībām. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un faktisku kolektīvo līgumu slēgšanas tiesību atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.

7.   Zālamana salu jūrnieku darba līgumus, vienu kopiju izsniedzot katram parakstītājam, noslēdz starp kuģa īpašnieka aģentu/-iem un jūrniekiem un/vai viņu arodbiedrībām vai pārstāvjiem, konsultējoties ar pastāvīgo sekretāru. Šajos līgumos ir paredzētas attiecīgās sociālā nodrošinājuma garantijas, ietverot dzīvības apdrošināšanu un veselības un nelaimes gadījumu apdrošināšanu.

8.   Algas Zālamana salu jūrniekiem maksā kuģu īpašnieki. Par tām pirms licences izdošanas vienojas kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un pastāvīgais sekretārs. Tomēr Zālamana salu jūrniekiem maksājamās algas nedrīkst būt zemākas par algām, ko maksā Zālamana salu kuģu komandām, un tās nekādā gadījumā nedrīkst būt zemākas par ILO noteiktajiem standartiem.

9.   Visi jūrnieki, kas ir pieņemti darbā uz Kopienas kuģiem, ziņo par savu ierašanos uz kuģa tā kapteinim vienu dienu pirms paredzētā darba sākuma. Ja kāds jūrnieks paredzētajā dienā un laikā nepaziņo par savu ierašanos uz kuģa, kuģa īpašnieks līdz ar to ir atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku.

10.   Ja Zālamana salu jūrniekus nepieņem uz kuģa tādu iemeslu dēļ, kas nav iepriekšējā punktā minētie, kuģa īpašniekam cik iespējams drīz ir jāsamaksā vienotas likmes summa (par zvejas gadu), kas atbilst uz kuģa nepieņemtā jūrnieka algai.

11.   Minēto summu izmanto jūrnieku/zvejnieku apmācībai Zālamana salās un to iemaksā valdības ieņēmumu kontā Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā.

V NODAĻA

TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS

Attiecībā uz zvejas aprīkojumu un tā tehniskajām specifikācijām, kā arī visiem tehniskajiem pasākumiem saistībā ar to zvejas darbībām kuģi rīkojas saskaņā ar pasākumiem un ieteikumiem, ko ir apstiprinājis Klusā okeāna Kopienas sekretariāts un “Palau Vienošanās” dalībnieki.

VI NODAĻA

NOVĒROTĀJI

1.   Iesniedzot pieteikumu licences saņemšanai, par katru iesaistīto Kopienas kuģi valdības ieņēmumu kontā Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā īpaši novērotāju programmas labā iemaksā EUR 400.

Uz kuģiem, kam saskaņā ar Nolīgumu ir atļauts zvejot Zālamana salu ūdeņos, uzņem Zālamana salu ieceltus novērotājus, ievērojot šādus nosacījumus:

2.1.   Ņemot vērā kuģu skaitu, kam ir atļauts zvejot Zālamana salu jurisdikcijā esošajos ūdeņos, un to resursu stāvokli, kuru zvejā ir iesaistīti šie kuģi, pastāvīgais sekretārs katru gadu nosaka tās programmas apjomu, kurā ir iesaistīti novērotāji uz kuģiem. Atbilstīgi zvejas vietas kategorijai pastāvīgais sekretārs attiecīgi nosaka to kuģu skaitu vai skaitu procentos, kuriem ir jāuzņem novērotāji.

2.2.   Pastāvīgais sekretārs sastāda to kuģu sarakstu, kuriem ir jāuzņem novērotāji, un iecelto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi precizē. Tos iesniedz Eiropas Komisijai, tiklīdz tie ir sastādīti, un turpmāk ik pēc trīs mēnešiem, ja tie ir atjaunoti.

2.3.   Pastāvīgais sekretārs informē attiecīgo kuģu īpašniekus vai to aģentus par gaidāmo ieceltā novērotāja ierašanos uz kuģa licences izdošanas laikā vai vēlākais piecpadsmit (15) dienas pirms novērotāja plānotās ierašanās dienas, cik iespējams drīz nosaucot viņa vārdu.

3.   Laiku, ko novērotāji pavada uz kuģa, nosaka pastāvīgais sekretārs, bet parasti šis laiks nepārsniedz laiku, kas ir vajadzīgs novērotāju pienākumu izpildei. Par šo laiku pastāvīgais sekretārs informē kuģu īpašniekus vai to aģentus, darot zināmu tā ieceltā novērotāja vārdu, kuram ir jāierodas uz attiecīgā kuģa.

4.   Par novērotāju uzņemšanas nosacījumiem vienojas kuģu īpašnieki vai to aģenti un pastāvīgais sekretārs.

5.   Divu nedēļu laikā un brīdinot desmit dienas iepriekš, attiecīgo kuģu īpašnieki dara zināmu, kurās Zālamana salu ostās un kurās dienās tie plāno uzņemt novērotājus.

6.   Ja novērotāji ierodas uz kuģa ārzemju ostā, viņu ceļošanas izmaksas sedz kuģu īpašnieki. Ja kuģis, uz kura atrodas Zālamana salu novērotājs, dodas prom no Zālamana salu zvejas zonas, ir jādara viss, lai nodrošinātu novērotāja atgriešanos Zālamana salās pēc iespējas ātrāk, attiecīgās izmaksas sedzot kuģa īpašniekam.

7.   Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā un sešu stundu laikā pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks līdz ar to ir atbrīvots no pienākuma uzņemt novērotāju uz kuģa.

Novērotājiem uz kuģa ir kuģa virsnieku statuss. Novērotāju uzdevumi ir šādi:

8.1.   novērot kuģa zvejas darbības;

8.2.   pārbaudīt zvejas darbībās iesaistīto kuģu atrašanās vietas koordinātes;

8.3.   ņemt bioloģiskos paraugus saskaņā ar zinātniskajām programmām;

8.4.   atzīmēt izmantojamos zvejas rīkus;

8.5.   pārbaudīt kuģa žurnālā reģistrētos Zālamana salu zvejas zonas nozvejas datus;

8.6.   pārbaudīt, cik procentu piezvejas ir nozvejots, un novērtēt tirgum nederīgo zivju, vēžveidīgo, galvkāju un jūras zīdītāju daudzumu pa sugām;

8.7.   izmantojot radiosakarus, reizi nedēļā pārraidīt nozvejas datus, ietverot uz kuģa esošo nozveju un piezveju.

9.   Kapteiņi dara visu, lai garantētu novērotāju fizisko drošību un labklājību viņu pienākumu izpildes laikā.

10.   Novērotājiem iespēju robežās ļauj izmantot arī visus viņu pienākumu veikšanai vajadzīgos līdzekļus. Kapteiņi ļauj novērotājiem piekļūt sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi viņu pienākumu izpildei, dokumentiem, kam ir tiešs sakars ar kuģa zvejas darbībām, ietverot jo īpaši kuģa žurnālu un navigācijas žurnālu, kā arī tām kuģa telpām, kurām piekļūstot, ir atvieglināta novērotāju pienākumu izpilde.

Atrodoties uz kuģa, novērotāji:

11.1.   veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka viņu ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejošanu;

11.2.   respektē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un visu to kuģa dokumentu konfidencialitāti, kuri atrodas uz attiecīgā kuģa.

12.   Novērošanas laikposma beigās pirms nokāpšanas no kuģa novērotāji sagatavo ziņojumu par savu darbību, kas jānosūta pastāvīgajam sekretāram, bet tā kopija - Eiropas Komisijas delegācijai. Šo ziņojumu novērotāji paraksta kapteiņa klātbūtnē, kurš to var papildināt vai likt to papildināt ar būtiskiem novērojumiem, apstiprinot tos ar savu parakstu. Ziņojuma kopiju nodod kapteinim, kad novērotājs atstāj kuģi.

13.   Kuģu īpašnieki sedz izmaksas, kas rodas, nodrošinot novērotājiem uz kuģa tādus pašus sadzīves apstākļus kā kuģa virsniekiem.

14.   Novērotāju algu un sociālās iemaksas maksā Zālamana salu valdība.

VII NODAĻA

KUĢU IDENTIFIKĀCIJAS NODROŠINĀŠANA

1.   Zvejas drošības un drošības uz jūras labā visiem kuģiem piešķir pazīšanas un identifkācijas zīmes saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) apstiprinātajiem standartiem attiecībā uz zvejas kuģu pazīšanas un identifkācijas zīmēm.

2.   Kuģa nosaukums būs skaidri uzrakstīts ar drukātiem latīņu alfabēta burtiem uz kuģa priekšgala un pakaļgala.

3.   Kuģus, kuru nosaukums un radio izsaukuma signāls vai signāla burti nav izvietoti, kā paredzēts noteikumos, var eskortā nogādāt uz Zālamana salu ostām turpmākai apstākļu noskaidrošanai.

4.   Lai atvieglinātu sakarus ar zvejas pārvaldības iestādēm, valdības pārraudzības un kārtības nodrošināšanas iestādēm, kuģu operatori nodrošina pastāvīgu starptautiskās briesmu signāla un izsaukuma radio frekvences 2 182 kHz (HF) un/vai starptautiskās drošības un un izsaukuma radio frekvences 156,8 MHz (16. kanāls, VHF-FM) monitoringu.

5.   Kuģu operatori nodrošina, lai uz kuģa atrastos un būtu vienmēr pieejams nesen izdots un precīzs Starptautisko signālu kodu (INTERCO) izdevums.

VIII NODAĻA

SAKARI AR ZĀLAMANA SALU PATRUĻKUĢIEM

Sakari starp kuģiem, kam ir zvejas atļauja, un valdības patruļkuģiem notiek, izmantojot šādus starptautiskos signālu kodus.

| Starptautiskie signālu kodi — | to nozīme: |
| --- | --- |
| L ... | Nekavējoties apstājieties |
| SQ3 ... | Apstājieties vai samaziniet gaitu, vēlos uzkāpt uz jūsu kuģa |
| QN ... | Nostājieties ar bortu pie mūsu kuģa labā borta |
| QN1 ... | Nostājieties ar bortu pie mūsu kuģa kreisā borta |
| TD2 ... | Vai jūsu kuģis ir zvejas kuģis? |
| C ... | Jā |
| N ... | Nē |
| QR ... | Mēs nevaram nostāties ar bortu pie jūsu kuģa |
| QP ... | Mēs nostāsimies ar bortu pie jūsu kuģa |

Starptautiskie signālu kodi —

to nozīme:

L ...

Nekavējoties apstājieties

SQ3 ...

Apstājieties vai samaziniet gaitu, vēlos uzkāpt uz jūsu kuģa

QN ...

Nostājieties ar bortu pie mūsu kuģa labā borta

QN1 ...

Nostājieties ar bortu pie mūsu kuģa kreisā borta

TD2 ...

Vai jūsu kuģis ir zvejas kuģis?

C ...

Jā

N ...

Nē

QR ...

Mēs nevaram nostāties ar bortu pie jūsu kuģa

QP ...

Mēs nostāsimies ar bortu pie jūsu kuģa

IX NODAĻA

PĀRRAUDZĪBA

1.   Eiropas Kopienas rīcībā ir precīzs to kuģu saraksts, kam saskaņā ar šo protokolu ir izdotas zvejas licences. Tūlīt pēc šā saraksta sastādīšanas un vienmēr, kad to precizē, šo sarakstu dara zināmu Zālamana salu iestādēm, kas atbild par zvejas vietu inspekciju.

2.   Kopienas kuģus var iekļaut iepriekšējā punktā minētajā sarakstā, kad ir saņemts paziņojums par šā pielikuma 1. nodaļas 2. iedaļas 3. punktā minēto avansa maksājumu. Tad kuģu īpašnieki var saņemt minētā saraksta apstiprinātu kopiju, kas atrodas uz kuģa, aizstājot zvejas licenci līdz licences izdošanai.

3.   Kārtība kuģu ienākšanai zvejas zonā un iziešanai no tās:

3.1.   Kopienas kuģi paziņo pastāvīgajam sekretāram par plānoto ienākšanu Zālamana salu zvejas zonā vai iziešanu no tās vismaz 24 stundas iepriekš. Ienākot Zālamana salu zvejas zonā, kuģi informē pastāvīgo sekretāru, izmantojot faksu, e-pastu vai radiosakarus.

3.2.   Ziņojot par iziešanu no zvejas zonas, kuģi dara zināmas arī savas atrašanās vietas koordinātes un uz kuģa esošās nozvejas apjomu pa sugām. Ir vēlams sniegt šo informāciju pa faksu, bet, ja tas nav iespējams tādēļ, ka uz kuģa nav faksa aparāta, to dara, izmantojot e-pastu vai radiosakarus.

3.3.   Ja izrādās, ka kāds kuģis zvejo, neinformējot par to pastāvīgo sekretāru, uzskata, ka šis kuģis zvejo bez licences.

3.4.   Izdodot zvejas licenci, kuģiem dara zināmus arī faksa un telefona numurus un e-pasta adreses.

4.   Kontroles procedūras.

4.1.   Zālamana salu zvejas zonā zvejojošo Kopienas kuģu kapteiņi atļauj uz kuģa ierasties jebkuram Zālamana salu ierēdnim, kas atbild par zvejas darbību inspekciju un kontroli, un atvieglina šo ierēdņu pienākumu izpildi.

4.2.   Minētie ierēdņi neuzturas uz kuģa ilgāk nekā to prasa viņu pienākumu izpilde.

4.3.   Inspekciju beidzot, kuģa kapteinim izdod apliecinošu dokumentu.

5.   Zvejas kuģu arests.

5.1.   Pastāvīgais sekretārs 48 stundu laikā informē Eiropas Komisijas delegāciju par visiem arestiem un sankcijām, ko Zālamana salu zvejas zonā uzliek Kopienas kuģiem.

5.2.   Vienlaikus Eiropas Komisijas delegācijai īsā ziņojumā dara zināmus apstākļus un iemeslus, kas ir noveduši pie aresta.

6.   Ziņojums par arestu.

6.1.   Kad inspektors ir uzrakstījis ziņojumu, kuģa kapteinis to paraksta.

6.2.   Paraksts neierobežo kapteiņa tiesības un jebkuru aizstāvību saistībā ar uzrādīto pārkāpumu.

6.3.   Kapteinis nogādā kuģi inspektora norādītā ostā. Sīku pārkāpumu gadījumā pastāvīgais sekretārs var arestētajam kuģim atļaut turpināt zvejošanu.

7.   Konsultācijas aresta gadījumā.

7.1.   Apsverot jebkurus pasākumus attiecībā uz kapteini vai kuģa komandu vai jebkuru darbību saistībā ar iesaistītā kuģa kravu un aprīkojumu, izņemot pasākumus domājamā pārkāpuma pierādījumu saglabāšanai, vispirms vienas darbdienas laikā pēc aresta informācijas saņemšanas notiek konsultatīva tikšanās, kurā piedalās Eiropas Komisijas delegācija un pastāvīgais sekretārs un, iespējams, arī iesaistītās dalībvalsts pārstāvis.

7.2.   Tikšanās laikā Puses apmainās ar visiem būtiskajiem dokumentiem un informāciju, kas var palīdzēt noskaidrot apstākļus saistībā ar konstatētajiem faktiem. Kuģa īpašnieku vai tā aģentu informē par tikšanās rezultātiem un visiem pasākumiem sakarā ar arestu.

8.   Vienošanās aresta gadījumā.

8.1.   Pirms jebkādas tiesas procedūras sākšanas tiek mēģināts risināt jautājumu par domājamo pārkāpumu ar kompromisa procedūras palīdzību. Šo procedūru pabeidz ne vēlāk kā četras (4) darbdienas pēc aresta.

8.2.   Izlīguma gadījumā soda naudas lielumu nosaka atbilstīgi Zālamana salu tiesību aktu nosacījumiem.

8.3.   Ja nevar vienoties par miera izlīgumu un lieta ir jāizskata kompetentā tiesu iestādē, kuģa īpašnieks iemaksā valdības ieņēmumu kontā Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā garantijas summu, kas sedz aresta izmaksas, soda naudu un kompensācijas, ko pienāktos maksāt par pārkāpumu atbildīgajām pusēm.

8.4.   Bankas garantija nav atsaucama pirms tiesas procedūru pabeigšanas. To atbrīvo, ja tiesas procedūras beidzas bez notiesājoša lēmuma. Notiesājoša lēmuma gadījumā, ja piespriestā soda nauda ir mazāka par iemaksāto garantijas summu, Finanšu ministrijas pastāvīgais sekretārs atbrīvo pārmaksāto starpību.

8.5.   Kuģi atbrīvo un tā komandai dod atļauju atstāt ostu, ja:

| — | ir izpildītas izlīguma saistības vai |
| --- | --- |

—

ir izpildītas izlīguma saistības vai

| — | gaidot tiesas procedūru pabeigšanu, ir iemaksāta 8.3. punktā minētā bankas garantija un to ir akceptējis pastāvīgais sekretārs. |
| --- | --- |

—

gaidot tiesas procedūru pabeigšanu, ir iemaksāta 8.3. punktā minētā bankas garantija un to ir akceptējis pastāvīgais sekretārs.

9.   Nozvejas pārkraušana.

9.1.   Kopienas kuģi, kas vēlas pārkraut nozvejas Zālamana salu ūdeņos, tos pārkrauj Zālamana salu norādītās ostās.

9.2.   Minēto kuģu īpašnieki vismaz 48 stundas iepriekš sniedz pastāvīgajam sekretāram šādu informāciju:

| — | to zvejas kuģu nosaukumi, kuri pārkrauj nozveju, |
| --- | --- |

—

to zvejas kuģu nosaukumi, kuri pārkrauj nozveju,

| — | kravas kuģu nosaukumi, |
| --- | --- |

—

kravas kuģu nosaukumi,

| — | pārkraujamo nozvejas daudzums tonnās pa sugām, |
| --- | --- |

—

pārkraujamo nozvejas daudzums tonnās pa sugām,

| — | pārkraušanas diena. |
| --- | --- |

—

pārkraušanas diena.

9.3.   Pārkraušanu uzskata par iziešanu no Zālamana salu zvejas zonas. Tādēļ kuģiem ir jāiesniedz pastāvīgajam sekretāram ziņojumi par nozveju un jāpaziņo par plānoto zvejas turpināšanu vai iziešanu no Zālamana salu zvejas zonas.

9.4.   Jebkura nozvejas pārkraušana, kas nenotiek saskaņā ar minētajiem nosacījumiem, Zālamana salu zvejas zonā ir aizliegta. Personām, kas pārkāpj šos noteikumus, uzliek sankcijas saskaņā ar Zālamana salu tiesību aktiem.

Kopienas zvejas kuģu kapteiņi, no kuru kuģiem Zālamana salu ostās veic izkraušanu krastā vai pārkraušanu, nekavē un atvieglina minēto darbību pārbaudes, ko veic Zālamana salu inspektori. Pēc inspekcijas pabeigšanas kuģu kapteiņiem izsniedz apliecinošu dokumentu.

Pielikuma papildinājumi

| 1. | Licences pieteikuma veidlapa. |
| --- | --- |

1.

Licences pieteikuma veidlapa.

| 2. | Kuģa zvejas žurnāls. |
| --- | --- |

2.

Kuģa zvejas žurnāls.

1. papildinājums

Image

Image

Pielikuma 2. a papildinājums

Image

2. b papildinājums

Image

---

| 13.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/54 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/54

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2006/24/EK

(2006. gada 15. marts)

par tādu datu saglabāšanu, kurus iegūst vai apstrādā saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu nodrošināšanu, un par grozījumiem Direktīvā 2002/58/EK

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (3) nosaka, ka dalībvalstīm jāaizsargā fizisko personu tiesības un brīvības saistībā ar personas datu apstrādi, un jo īpaši viņu tiesības uz privāto dzīvi, lai panāktu personas datu brīvu apriti Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (3) nosaka, ka dalībvalstīm jāaizsargā fizisko personu tiesības un brīvības saistībā ar personas datu apstrādi, un jo īpaši viņu tiesības uz privāto dzīvi, lai panāktu personas datu brīvu apriti Kopienā.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (4) principus, kas izklāstīti Direktīvā 95/46/EK, pārveido par konkrētiem noteikumiem elektronisko komunikāciju nozarei. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (4) principus, kas izklāstīti Direktīvā 95/46/EK, pārveido par konkrētiem noteikumiem elektronisko komunikāciju nozarei.

| (3) | Direktīvas 2002/58/EK 5., 6. un 9. pantā paredzēti noteikumi par to, kā tīklu operatori un pakalpojumu sniedzēji apstrādā tādus noslodzes datus un atrašanās vietas datus, ko rada elektronisko komunikāciju pakalpojumu izmantošana. Šādi dati jādzēš vai jāpadara anonīmi, kad tie vairs nav nepieciešami komunikācijas pārraidīšanai, izņemot datus, kuri ir nepieciešami rēķinu vajadzībām vai norēķiniem par starpsavienojumiem. Saņemot piekrišanu, noteiktus datus var apstrādāt arī mārketinga mērķiem un pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšanai. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2002/58/EK 5., 6. un 9. pantā paredzēti noteikumi par to, kā tīklu operatori un pakalpojumu sniedzēji apstrādā tādus noslodzes datus un atrašanās vietas datus, ko rada elektronisko komunikāciju pakalpojumu izmantošana. Šādi dati jādzēš vai jāpadara anonīmi, kad tie vairs nav nepieciešami komunikācijas pārraidīšanai, izņemot datus, kuri ir nepieciešami rēķinu vajadzībām vai norēķiniem par starpsavienojumiem. Saņemot piekrišanu, noteiktus datus var apstrādāt arī mārketinga mērķiem un pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšanai.

| (4) | Direktīvas 2002/58/EK 15. panta 1. punktā izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstis var ierobežot minētas direktīvas 5. pantā, 6. pantā, 8. panta 1., 2., 3. un 4. punktā un 9. pantā paredzēto tiesību un pienākumu darbības jomu. Šādiem ierobežojumiem ir jābūt pasākumiem, kas ir nepieciešami, atbilstīgi un demokrātiskas sabiedrības kontekstā samērīgi ar sabiedriskās kārtības uzturēšanas mērķiem, t.i., lai garantētu nacionālo drošību (t.i., valsts drošību), aizsardzību, sabiedrības drošību vai lai novērstu, izmeklētu, atklātu vai sodītu noziedzīgus nodarījumus vai elektronisko komunikāciju sistēmu neatļautu lietošanu. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvas 2002/58/EK 15. panta 1. punktā izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstis var ierobežot minētas direktīvas 5. pantā, 6. pantā, 8. panta 1., 2., 3. un 4. punktā un 9. pantā paredzēto tiesību un pienākumu darbības jomu. Šādiem ierobežojumiem ir jābūt pasākumiem, kas ir nepieciešami, atbilstīgi un demokrātiskas sabiedrības kontekstā samērīgi ar sabiedriskās kārtības uzturēšanas mērķiem, t.i., lai garantētu nacionālo drošību (t.i., valsts drošību), aizsardzību, sabiedrības drošību vai lai novērstu, izmeklētu, atklātu vai sodītu noziedzīgus nodarījumus vai elektronisko komunikāciju sistēmu neatļautu lietošanu.

| (5) | Vairākas dalībvalstis ir pieņēmušas tiesību aktus, kuri paredz, ka pakalpojumu sniedzēji saglabā datus noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem. Šādi valstu noteikumi ievērojami atšķiras. |
| --- | --- |

(5)

Vairākas dalībvalstis ir pieņēmušas tiesību aktus, kuri paredz, ka pakalpojumu sniedzēji saglabā datus noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem. Šādi valstu noteikumi ievērojami atšķiras.

| (6) | Juridiskās un tehniskās atšķirības valstu noteikumos attiecībā uz datu saglabāšanu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem rada šķēršļus elektronisko komunikāciju iekšējam tirgum. Pakalpojumu sniedzējiem tiek izvirzītas atšķirīgas prasības attiecībā uz to, kādu veidu noslodzes dati un atrašanās vietas dati ir saglabājami, kā arī uz saglabāšanas nosacījumiem un periodiem. |
| --- | --- |

(6)

Juridiskās un tehniskās atšķirības valstu noteikumos attiecībā uz datu saglabāšanu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem rada šķēršļus elektronisko komunikāciju iekšējam tirgum. Pakalpojumu sniedzējiem tiek izvirzītas atšķirīgas prasības attiecībā uz to, kādu veidu noslodzes dati un atrašanās vietas dati ir saglabājami, kā arī uz saglabāšanas nosacījumiem un periodiem.

| (7) | Tieslietu un iekšlietu padomes 2002. gada 19. decembra secinājumos uzsvērts, ka sakarā ar elektronisko komunikāciju iespēju ievērojamo pieaugumu īpaši svarīgi ir dati, kuri attiecas uz elektronisko komunikāciju izmantošanu, un tāpēc tie ir vērtīgs līdzeklis noziedzīgu nodarījumu, jo īpaši organizētās noziedzības, novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un kriminālvajāšanai. |
| --- | --- |

(7)

Tieslietu un iekšlietu padomes 2002. gada 19. decembra secinājumos uzsvērts, ka sakarā ar elektronisko komunikāciju iespēju ievērojamo pieaugumu īpaši svarīgi ir dati, kuri attiecas uz elektronisko komunikāciju izmantošanu, un tāpēc tie ir vērtīgs līdzeklis noziedzīgu nodarījumu, jo īpaši organizētās noziedzības, novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un kriminālvajāšanai.

| (8) | Deklarācijā par terorisma apkarošanu, kuru Eiropadome pieņēma 2004. gada 25. martā, doti norādījumi Padomei pārbaudīt pasākumus noteikumu izveidei pakalpojumu sniedzējiem attiecībā uz informācijas saglabāšanu par noslodzes datiem. |
| --- | --- |

(8)

Deklarācijā par terorisma apkarošanu, kuru Eiropadome pieņēma 2004. gada 25. martā, doti norādījumi Padomei pārbaudīt pasākumus noteikumu izveidei pakalpojumu sniedzējiem attiecībā uz informācijas saglabāšanu par noslodzes datiem.

| (9) | Saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantu ikvienam ir tiesības uz to, ka tiek respektēta viņa privātā dzīve un sarakste. Valsts iestādes var iejaukties, pārkāpjot šīs tiesības, tikai saskaņā ar tiesību aktiem un tikai tad, ja demokrātiskā sabiedrībā tas ir vajadzīgs, inter alia, lai nodrošinātu valsts aizsardzību vai sabiedrisko drošību, nepieļautu nekārtības vai noziedzību vai aizsargātu cilvēku tiesības un brīvības. Tā kā datu saglabāšana ir izrādījusies tik nepieciešams un efektīvs izmeklēšanas līdzeklis tiesībaizsardzībai vairākās dalībvalstīs un jo īpaši nopietnos gadījumos, piemēram, saistībā ar organizēto noziedzību un terorismu, ir nepieciešams uz noteiktu laiku un ievērojot šajā direktīvā paredzētos nosacījumus nodrošināt, ka saglabātos datus dara pieejamus tiesībsargājošajām iestādēm. Tādēļ tāda datu saglabāšanas instrumenta pieņemšana, kurš atbilst Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantam, ir nepieciešams pasākums. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantu ikvienam ir tiesības uz to, ka tiek respektēta viņa privātā dzīve un sarakste. Valsts iestādes var iejaukties, pārkāpjot šīs tiesības, tikai saskaņā ar tiesību aktiem un tikai tad, ja demokrātiskā sabiedrībā tas ir vajadzīgs, inter alia, lai nodrošinātu valsts aizsardzību vai sabiedrisko drošību, nepieļautu nekārtības vai noziedzību vai aizsargātu cilvēku tiesības un brīvības. Tā kā datu saglabāšana ir izrādījusies tik nepieciešams un efektīvs izmeklēšanas līdzeklis tiesībaizsardzībai vairākās dalībvalstīs un jo īpaši nopietnos gadījumos, piemēram, saistībā ar organizēto noziedzību un terorismu, ir nepieciešams uz noteiktu laiku un ievērojot šajā direktīvā paredzētos nosacījumus nodrošināt, ka saglabātos datus dara pieejamus tiesībsargājošajām iestādēm. Tādēļ tāda datu saglabāšanas instrumenta pieņemšana, kurš atbilst Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantam, ir nepieciešams pasākums.

| (10) | 2005. gada 13. jūlijā Padome savā Deklarācijā par nosodījumu terora aktiem Londonā vēlreiz uzsvēra nepieciešamību pēc iespējas ātrāk pieņemt kopējus pasākumus attiecībā uz telekomunikāciju datu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(10)

2005. gada 13. jūlijā Padome savā Deklarācijā par nosodījumu terora aktiem Londonā vēlreiz uzsvēra nepieciešamību pēc iespējas ātrāk pieņemt kopējus pasākumus attiecībā uz telekomunikāciju datu saglabāšanu.

| (11) | Ņemot vērā nozīmi, kāda noslodzes datiem un atrašanās vietas datiem ir noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanā, atklāšanā un kriminālvajāšanā, par ko liecina vairāku dalībvalstu veiktie pētījumi un praktiskā pieredze, ir nepieciešams Eiropas līmenī nodrošināt, lai dati, kurus iegūst vai apstrādā publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzēji vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu operatori, tiktu saglabāti noteiktu laiku, ievērojot šajā direktīvā paredzētos nosacījumus. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā nozīmi, kāda noslodzes datiem un atrašanās vietas datiem ir noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanā, atklāšanā un kriminālvajāšanā, par ko liecina vairāku dalībvalstu veiktie pētījumi un praktiskā pieredze, ir nepieciešams Eiropas līmenī nodrošināt, lai dati, kurus iegūst vai apstrādā publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzēji vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu operatori, tiktu saglabāti noteiktu laiku, ievērojot šajā direktīvā paredzētos nosacījumus.

| (12) | Direktīvas 2002/58/EK 15. panta 1. punkts arī turpmāk attiecas uz datiem, tostarp datiem, kas saistīti ar neveiksmīgiem izsaukuma mēģinājumiem un ko īpaši nepieprasa saglabāt šī direktīva, un uz ko tādēļ neattiecas šī direktīva, un attiecībā uz izmantošanu citiem mērķiem, ko nenosaka šī direktīva, tostarp tiesvedībā. |
| --- | --- |

(12)

Direktīvas 2002/58/EK 15. panta 1. punkts arī turpmāk attiecas uz datiem, tostarp datiem, kas saistīti ar neveiksmīgiem izsaukuma mēģinājumiem un ko īpaši nepieprasa saglabāt šī direktīva, un uz ko tādēļ neattiecas šī direktīva, un attiecībā uz izmantošanu citiem mērķiem, ko nenosaka šī direktīva, tostarp tiesvedībā.

| (13) | Šī direktīva attiecas tikai uz datiem, kas iegūti vai apstrādāti komunikāciju vai komunikāciju pakalpojumu rezultātā, un neattiecas uz datiem, kas ir komunikācijas procesā nodotās informācijas saturs. Dati būtu jāsaglabā tā, lai izvairītos no to vairākkārtējas saglabāšanas. Nodrošinot attiecīgos komunikāciju pakalpojumus, iegūti un apstrādāti dati nozīmē pieejamus datus. Jo īpaši attiecībā uz tādu datu saglabāšanu, kuri saistīti ar interneta e-pastu un interneta telefoniju, pienākums saglabāt datus var attiekties vienīgi uz datiem no pakalpojuma sniedzēju vai tīklu operatoru pašpakalpojumiem. |
| --- | --- |

(13)

Šī direktīva attiecas tikai uz datiem, kas iegūti vai apstrādāti komunikāciju vai komunikāciju pakalpojumu rezultātā, un neattiecas uz datiem, kas ir komunikācijas procesā nodotās informācijas saturs. Dati būtu jāsaglabā tā, lai izvairītos no to vairākkārtējas saglabāšanas. Nodrošinot attiecīgos komunikāciju pakalpojumus, iegūti un apstrādāti dati nozīmē pieejamus datus. Jo īpaši attiecībā uz tādu datu saglabāšanu, kuri saistīti ar interneta e-pastu un interneta telefoniju, pienākums saglabāt datus var attiekties vienīgi uz datiem no pakalpojuma sniedzēju vai tīklu operatoru pašpakalpojumiem.

| (14) | Tehnoloģijas, kas saistītas ar elektroniskajām komunikācijām, strauji mainās, un var mainīties kompetento iestāžu likumīgās prasības. Lai saņemtu konsultācijas un veicinātu labāko atziņu nodošanu šajos jautājumos, Komisija plāno izveidot grupu, kurā ir pārstāvji no dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm, elektronisko komunikāciju nozares asociācijām, Eiropas Parlamenta un datu aizsardzības iestādēm, tostarp Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja. |
| --- | --- |

(14)

Tehnoloģijas, kas saistītas ar elektroniskajām komunikācijām, strauji mainās, un var mainīties kompetento iestāžu likumīgās prasības. Lai saņemtu konsultācijas un veicinātu labāko atziņu nodošanu šajos jautājumos, Komisija plāno izveidot grupu, kurā ir pārstāvji no dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm, elektronisko komunikāciju nozares asociācijām, Eiropas Parlamenta un datu aizsardzības iestādēm, tostarp Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja.

| (15) | Direktīva 95/46/EK un Direktīva 2002/58/EK pilnībā attiecas uz datiem, kas saglabāti atbilstoši šai direktīvai. Direktīvas 95/46/EK 30. panta 1. punkta c) apakšpunkts pieprasa konsultēšanos ar Darba grupu personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi, kas izveidota saskaņā ar 29. pantu. |
| --- | --- |

(15)

Direktīva 95/46/EK un Direktīva 2002/58/EK pilnībā attiecas uz datiem, kas saglabāti atbilstoši šai direktīvai. Direktīvas 95/46/EK 30. panta 1. punkta c) apakšpunkts pieprasa konsultēšanos ar Darba grupu personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi, kas izveidota saskaņā ar 29. pantu.

| (16) | Pakalpojumu sniedzējiem uzliktie pienākumi attiecībā uz pasākumiem datu kvalitātes nodrošināšanai, kas izriet no Direktīvas 95/46/EK 6. panta, un to pienākumi attiecībā uz pasākumiem konfidencialitātes un datu apstrādes drošības nodrošināšanai, kas izriet no minētās direktīvas 16. un 17. panta, pilnībā attiecas uz datu saglabāšanu šīs direktīvas nozīmē. |
| --- | --- |

(16)

Pakalpojumu sniedzējiem uzliktie pienākumi attiecībā uz pasākumiem datu kvalitātes nodrošināšanai, kas izriet no Direktīvas 95/46/EK 6. panta, un to pienākumi attiecībā uz pasākumiem konfidencialitātes un datu apstrādes drošības nodrošināšanai, kas izriet no minētās direktīvas 16. un 17. panta, pilnībā attiecas uz datu saglabāšanu šīs direktīvas nozīmē.

| (17) | Ir būtiski, lai dalībvalstis pieņemtu tiesību aktus, kas nodrošina, ka dati, kuri saglabāti saskaņā ar šo direktīvu, tiek sniegti vienīgi valstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, pilnībā ievērojot attiecīgo personu pamattiesības. |
| --- | --- |

(17)

Ir būtiski, lai dalībvalstis pieņemtu tiesību aktus, kas nodrošina, ka dati, kuri saglabāti saskaņā ar šo direktīvu, tiek sniegti vienīgi valstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, pilnībā ievērojot attiecīgo personu pamattiesības.

| (18) | Šajā kontekstā Direktīvas 95/46/EK 24. pants uzliek dalībvalstīm pienākumu paredzēt sankcijas par to noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar minēto direktīvu. Direktīvas 2002/58/EK 15. panta 2. punkts tādas pašas prasības attiecina uz tiem valstu noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar minēto direktīvu. Padomes Pamatlēmums 2005/222/TI (2005. gada 24. februāris) par uzbrukumiem informācijas sistēmām (5) nosaka, ka starptautiska nelikumīga piekļuve informācijas sistēmām, tostarp tajās saglabātajiem datiem, ir jāpadara par sodāmu noziedzīgu nodarījumu. |
| --- | --- |

(18)

Šajā kontekstā Direktīvas 95/46/EK 24. pants uzliek dalībvalstīm pienākumu paredzēt sankcijas par to noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar minēto direktīvu. Direktīvas 2002/58/EK 15. panta 2. punkts tādas pašas prasības attiecina uz tiem valstu noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar minēto direktīvu. Padomes Pamatlēmums 2005/222/TI (2005. gada 24. februāris) par uzbrukumiem informācijas sistēmām (5) nosaka, ka starptautiska nelikumīga piekļuve informācijas sistēmām, tostarp tajās saglabātajiem datiem, ir jāpadara par sodāmu noziedzīgu nodarījumu.

| (19) | Personas, kas ir cietusi no nelikumīgas datu apstrādes vai jebkādas rīcības, kura neatbilst attiecīgās valsts noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, tiesības saņemt kompensāciju, ko nosaka minētās direktīvas 95/46/EK 23. pants, attiecas arī uz jebkuru personas datu apstrādi, kura ir nelikumīga saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(19)

Personas, kas ir cietusi no nelikumīgas datu apstrādes vai jebkādas rīcības, kura neatbilst attiecīgās valsts noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, tiesības saņemt kompensāciju, ko nosaka minētās direktīvas 95/46/EK 23. pants, attiecas arī uz jebkuru personas datu apstrādi, kura ir nelikumīga saskaņā ar šo direktīvu.

| (20) | Eiropas Padomes 2001. gada Konvencija par kibernoziegumiem un Eiropas Padomes 1981. gada Konvencija par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi attiecas arī uz datu saglabāšanu šīs direktīvas nozīmē. |
| --- | --- |

(20)

Eiropas Padomes 2001. gada Konvencija par kibernoziegumiem un Eiropas Padomes 1981. gada Konvencija par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi attiecas arī uz datu saglabāšanu šīs direktīvas nozīmē.

| (21) | Ņemot vērā to, ka šis direktīvas mērķus - proti, saskaņot pakalpojumu sniedzēju pienākumus attiecībā uz konkrētu datu saglabāšanu un šo datu pieejamības nodrošināšanu smagu noziegumu, kā noteikts katras dalībvalsts tiesību aktos, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šīs direktīvas mēroga un iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā to, ka šis direktīvas mērķus - proti, saskaņot pakalpojumu sniedzēju pienākumus attiecībā uz konkrētu datu saglabāšanu un šo datu pieejamības nodrošināšanu smagu noziegumu, kā noteikts katras dalībvalsts tiesību aktos, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šīs direktīvas mēroga un iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (22) | Šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro principus, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Jo īpaši šīs direktīvas un Direktīvas 2002/58/EK mērķis ir pilnībā ievērot pilsoņu pamattiesības - respektu pret privāto dzīvi un komunikācijām un viņu personas datu aizsardzību, kā nostiprināts Hartas 7. un 8. pantā. |
| --- | --- |

(22)

Šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro principus, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Jo īpaši šīs direktīvas un Direktīvas 2002/58/EK mērķis ir pilnībā ievērot pilsoņu pamattiesības - respektu pret privāto dzīvi un komunikācijām un viņu personas datu aizsardzību, kā nostiprināts Hartas 7. un 8. pantā.

| (23) | Ņemot vērā to, ka elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzēju pienākumiem būtu jābūt proporcionāliem, šī direktīva prasa, lai tie saglabā tikai tādus datus, kas ir iegūti vai apstrādāti komunikāciju pakalpojumu sniegšanas procesā. Ja minētie pakalpojumu sniedzēji šādus datus neiegūst vai neapstrādā, nav pienākuma tos saglabāt. Šī direktīva nav paredzēta, lai saskaņotu datu saglabāšanas tehnoloģiju, kuras izvēle ir valstu līmenī risināms jautājums. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā to, ka elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzēju pienākumiem būtu jābūt proporcionāliem, šī direktīva prasa, lai tie saglabā tikai tādus datus, kas ir iegūti vai apstrādāti komunikāciju pakalpojumu sniegšanas procesā. Ja minētie pakalpojumu sniedzēji šādus datus neiegūst vai neapstrādā, nav pienākuma tos saglabāt. Šī direktīva nav paredzēta, lai saskaņotu datu saglabāšanas tehnoloģiju, kuras izvēle ir valstu līmenī risināms jautājums.

| (24) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (6) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (6) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas.

| (25) | Šī direktīva neierobežo dalībvalstu tiesības pieņemt tiesību aktus par attiecīgās valsts iestāžu tiesībām piekļūt datiem un attiecīgi izmantot tos. Jautājumi par piekļuvi datiem, kurus atbilstoši šai direktīvai dalībvalstu iestādes saglabā pasākumiem, kas minēti Direktīvas 95/46/EK 3. panta 2. punkta pirmajā ievilkumā, neietilpst Kopienas tiesību darbības jomā. Tomēr uz tiem var attiekties attiecīgās valsts tiesību akti vai rīcība atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļai. Šiem tiesību aktiem vai rīcībai ir pilnībā jārespektē pamattiesības, kas izriet no dalībvalstu kopējām konstitucionālajām tradīcijām un kā to garantē ECPAK. Saskaņā ar ECPAK 8. pantu, kā to interpretējusi Eiropas Cilvēktiesību tiesa, valsts iestāžu iejaukšanās tiesībās uz privāto dzīvi jāveic saskaņā ar nepieciešamības un proporcionalitātes prasībām, tai jākalpo noteiktiem, konkrētiem un likumīgiem mērķiem un tā jāveic tādā veidā, kas ir atbilstīgs, pienācīgs un nav pārmērīgs attiecībā uz iejaukšanās mērķi, |
| --- | --- |

(25)

Šī direktīva neierobežo dalībvalstu tiesības pieņemt tiesību aktus par attiecīgās valsts iestāžu tiesībām piekļūt datiem un attiecīgi izmantot tos. Jautājumi par piekļuvi datiem, kurus atbilstoši šai direktīvai dalībvalstu iestādes saglabā pasākumiem, kas minēti Direktīvas 95/46/EK 3. panta 2. punkta pirmajā ievilkumā, neietilpst Kopienas tiesību darbības jomā. Tomēr uz tiem var attiekties attiecīgās valsts tiesību akti vai rīcība atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļai. Šiem tiesību aktiem vai rīcībai ir pilnībā jārespektē pamattiesības, kas izriet no dalībvalstu kopējām konstitucionālajām tradīcijām un kā to garantē ECPAK. Saskaņā ar ECPAK 8. pantu, kā to interpretējusi Eiropas Cilvēktiesību tiesa, valsts iestāžu iejaukšanās tiesībās uz privāto dzīvi jāveic saskaņā ar nepieciešamības un proporcionalitātes prasībām, tai jākalpo noteiktiem, konkrētiem un likumīgiem mērķiem un tā jāveic tādā veidā, kas ir atbilstīgs, pienācīgs un nav pārmērīgs attiecībā uz iejaukšanās mērķi,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šīs direktīvas mērķis ir saskaņot dalībvalstu noteikumus attiecībā uz publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzēju vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu operatoru pienākumiem, kas attiecas uz noteiktu datu, kurus tie iegūst vai apstrādā, saglabāšanu, lai nodrošinātu, ka šie dati ir pieejami smagu noziegumu, kas katrā dalībvalstī noteikti tiesību aktos, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem.

2.   Šī direktīva attiecas uz noslodzes datiem un atrašanās vietas datiem par juridiskām personām un fiziskām personām un uz datiem, kas ar tiem saistīti, kuri ir nepieciešami abonenta vai reģistrēta lietotāja identificēšanai. To nepiemēro elektronisko komunikāciju saturam, tostarp informācijai, kura skatīta, izmantojot elektronisko komunikāciju tīklu.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā direktīvā piemēro definīcijas, kas lietotas Direktīvā 95/46/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/21/EK (2002. gada 7. marts) par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (7) un Direktīvā 2002/58/EK.

2.   Šajā direktīvā:

| a) | “dati” ir noslodzes dati un atrašanās vietas dati, un ar tiem saistīti dati, kas ir nepieciešami abonenta vai lietotāja identificēšanai; |
| --- | --- |

a)

“dati” ir noslodzes dati un atrašanās vietas dati, un ar tiem saistīti dati, kas ir nepieciešami abonenta vai lietotāja identificēšanai;

| b) | “lietotājs” ir jebkura juridiska persona vai fiziska persona, kas izmanto publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu personīgiem vai uzņēmējdarbības mērķiem, ne vienmēr būdama šā pakalpojuma abonents; |
| --- | --- |

b)

“lietotājs” ir jebkura juridiska persona vai fiziska persona, kas izmanto publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu personīgiem vai uzņēmējdarbības mērķiem, ne vienmēr būdama šā pakalpojuma abonents;

| c) | “telefonijas pakalpojumi” ir izsaukumi (tostarp balss izsaukumi, balss pasts un konferences izsaukumi, un datu sūtīšana), papildpakalpojumi (tostarp izsaukumu pāradresācija un izsaukumu pārsūtīšana) un ziņojumu sūtīšanas un multimediju pakalpojumi (tostarp īsziņu pakalpojumi, paplašināts īsziņu formāts vai multivides pakalpojumi); |
| --- | --- |

c)

“telefonijas pakalpojumi” ir izsaukumi (tostarp balss izsaukumi, balss pasts un konferences izsaukumi, un datu sūtīšana), papildpakalpojumi (tostarp izsaukumu pāradresācija un izsaukumu pārsūtīšana) un ziņojumu sūtīšanas un multimediju pakalpojumi (tostarp īsziņu pakalpojumi, paplašināts īsziņu formāts vai multivides pakalpojumi);

| d) | “lietotāja identifikators” ir unikāls identifikācijas numurs, ko piešķir personai, abonējot vai reģistrējot interneta piekļuves pakalpojumu vai interneta komunikāciju pakalpojumu; |
| --- | --- |

d)

“lietotāja identifikators” ir unikāls identifikācijas numurs, ko piešķir personai, abonējot vai reģistrējot interneta piekļuves pakalpojumu vai interneta komunikāciju pakalpojumu;

| e) | “šūnas ID” ir tās šūnas identifikators, kurā mobilās telefonijas izsaukums ir radies vai izbeidzies; |
| --- | --- |

e)

“šūnas ID” ir tās šūnas identifikators, kurā mobilās telefonijas izsaukums ir radies vai izbeidzies;

| f) | “neveiksmīgs izsaukuma mēģinājums” ir komunikācija, ja tālruņa izsaukuma rezultātā veiksmīgi ir noticis savienojums, bet tas nav atbildēts, vai notikusi tīkla pārvaldības iejaukšanās. |
| --- | --- |

f)

“neveiksmīgs izsaukuma mēģinājums” ir komunikācija, ja tālruņa izsaukuma rezultātā veiksmīgi ir noticis savienojums, bet tas nav atbildēts, vai notikusi tīkla pārvaldības iejaukšanās.

3. pants

Pienākums saglabāt datus

1.   Atkāpjoties no Direktīvas 2002/58/EK 5., 6. un 9. panta, dalībvalstis pieņem pasākumus, lai nodrošinātu, ka šīs direktīvas 5. panta minētie dati tiek saglabāti saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem tiktāl, ciktāl tos ir ieguvuši vai apstrādājuši publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzēji vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu operatori, sniedzot attiecīgos komunikāciju pakalpojumus šo valstu jurisdikcijā.

2.   Šā panta 1. punktā paredzētais pienākums saglabāt datus ietver 5. pantā norādīto datu saglabāšanu saistībā ar neveiksmīgu izsaukuma mēģinājumu, kad šos datus ir ieguvuši vai apstrādājuši un uzglabājuši (attiecībā uz telefonijas datiem) vai reģistrējuši (attiecībā uz interneta datiem) publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzēji vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu operatori, sniedzot attiecīgus pakalpojumus attiecīgās dalībvalsts jurisdikcijā. Šī direktīva neprasa saglabāt datus saistībā ar nesavienotiem izsaukumiem.

4. pants

Piekļuve datiem

Dalībvalstis pieņem pasākumus, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar šo direktīvu saglabātie dati īpašos gadījumos un atbilstoši attiecīgās valsts tiesību aktiem tiek paredzēti vienīgi kompetentām valsts iestādēm. Procedūras, kas jāievēro, un nosacījumi, kas jāizpilda, lai saņemtu piekļuvi saglabātajiem datiem atbilstīgi nepieciešamības un proporcionalitātes prasībām, visas dalībvalstis nosaka savos tiesību aktos, ņemot vērā attiecīgus Eiropas Savienības tiesību aktus vai starptautisko publisko tiesību aktus, un jo īpaši ECPAK, kā to ir interpretējusi Eiropas Cilvēktiesību Tiesa.

5. pants

Saglabājamo datu kategorijas

1.   Dalībvalstis nodrošina šādu datu kategoriju saglabāšanu atbilstoši šai direktīvai:

| a) | dati, kuri ir nepieciešami, lai izsekotu un identificētu komunikācijas avotu:






  1) | attiecībā uz fiksētā tīkla telefoniju un mobilo telefoniju:






  i) | izsaucēja tālruņa numurs; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

dati, kuri ir nepieciešami, lai izsekotu un identificētu komunikācijas avotu:

1)

attiecībā uz fiksētā tīkla telefoniju un mobilo telefoniju:

i)

izsaucēja tālruņa numurs;

| ii) | abonenta vai reģistrētā lietotāja vārds vai nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

ii)

abonenta vai reģistrētā lietotāja vārds vai nosaukums un adrese;

| 2) | attiecībā uz interneta piekļuvi, interneta e-pastu un interneta telefoniju:






  i) | piešķirtais(-ie) lietotāja identifikators(-i); |
| --- | --- | --- |

2)

attiecībā uz interneta piekļuvi, interneta e-pastu un interneta telefoniju:

i)

piešķirtais(-ie) lietotāja identifikators(-i);

| ii) | lietotāja identifikators un tālruņa numurs, kuri piešķirti ikvienai komunikācijai, kas ienāk publiskajā telefonu tīklā; |
| --- | --- |

ii)

lietotāja identifikators un tālruņa numurs, kuri piešķirti ikvienai komunikācijai, kas ienāk publiskajā telefonu tīklā;

| iii) | abonenta vai reģistrētā lietotāja vārds vai nosaukums un adrese, kuram komunikācijas laikā piešķirta interneta protokola (IP) adrese, lietotāja identifikators vai telefona numurs; |
| --- | --- |

iii)

abonenta vai reģistrētā lietotāja vārds vai nosaukums un adrese, kuram komunikācijas laikā piešķirta interneta protokola (IP) adrese, lietotāja identifikators vai telefona numurs;

| b) | dati, kuri ir nepieciešami, lai identificētu komunikācijas galamērķi:






  1) | attiecībā uz fiksētā tīkla telefoniju un mobilo telefoniju:






  i) | izsaucamais(-ie) numuri (izsauktais telefona numurs vai numuri), un gadījumos, kad ir iesaistīti papildu pakalpojumi, tādi kā izsaukuma pārvade vai izsaukuma pāradresācija, numurs vai numuri, uz ko pāradresēti izsaukumi; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

dati, kuri ir nepieciešami, lai identificētu komunikācijas galamērķi:

1)

attiecībā uz fiksētā tīkla telefoniju un mobilo telefoniju:

i)

izsaucamais(-ie) numuri (izsauktais telefona numurs vai numuri), un gadījumos, kad ir iesaistīti papildu pakalpojumi, tādi kā izsaukuma pārvade vai izsaukuma pāradresācija, numurs vai numuri, uz ko pāradresēti izsaukumi;

| ii) | abonenta(-u) vai reģistrētā(-o) lietotāja(-u) vārds(-i) vai nosaukums(-i) un adrese(-s); |
| --- | --- |

ii)

abonenta(-u) vai reģistrētā(-o) lietotāja(-u) vārds(-i) vai nosaukums(-i) un adrese(-s);

| 2) | attiecībā uz interneta e-pastu un interneta telefoniju:






  i) | paredzētā(-o) interneta telefonijas izsaukuma saņēmēja(-u) lietotāja identifikators vai telefona numurs; |
| --- | --- | --- |

2)

attiecībā uz interneta e-pastu un interneta telefoniju:

i)

paredzētā(-o) interneta telefonijas izsaukuma saņēmēja(-u) lietotāja identifikators vai telefona numurs;

| ii) | tā(-o) abonenta(-u) vai reģistrētā(-o) lietotāja(-u) vārds(-i) vai nosaukums(-i) un adrese(-s) un lietotāja identifikators, kurš(-i) ir paredzētais(-ie) komunikācijas saņēmējs(-i); |
| --- | --- |

ii)

tā(-o) abonenta(-u) vai reģistrētā(-o) lietotāja(-u) vārds(-i) vai nosaukums(-i) un adrese(-s) un lietotāja identifikators, kurš(-i) ir paredzētais(-ie) komunikācijas saņēmējs(-i);

| c) | dati, kuri ir nepieciešami, lai noteiktu komunikācijas datumu, laiku un ilgumu:






  1) | attiecībā uz fiksētā tīkla telefoniju un mobilo telefoniju - komunikācijas sākuma un beigu datums un laiks; |
| --- | --- | --- |

c)

dati, kuri ir nepieciešami, lai noteiktu komunikācijas datumu, laiku un ilgumu:

1)

attiecībā uz fiksētā tīkla telefoniju un mobilo telefoniju - komunikācijas sākuma un beigu datums un laiks;

| 2) | attiecībā uz interneta piekļuvi, interneta e-pastu un interneta telefoniju:






  i) | interneta piekļuves pakalpojuma pieteikuma un atteikuma datums un laiks, pamatojoties uz noteiktu laika zonu, kopā ar IP dinamisko vai statisko adresi, kuru kominikācijai piešķīris interneta piekļuves pakalpojumu sniedzējs, un reģistrētā lietotāja vai abonenta lietotāja identifikators; |
| --- | --- | --- |

2)

attiecībā uz interneta piekļuvi, interneta e-pastu un interneta telefoniju:

i)

interneta piekļuves pakalpojuma pieteikuma un atteikuma datums un laiks, pamatojoties uz noteiktu laika zonu, kopā ar IP dinamisko vai statisko adresi, kuru kominikācijai piešķīris interneta piekļuves pakalpojumu sniedzējs, un reģistrētā lietotāja vai abonenta lietotāja identifikators;

| ii) | interneta e-pasta pakalpojuma vai interneta telefonijas pieteikuma un atteikuma datums un laiks, pamatojoties uz noteiktu laika zonu; |
| --- | --- |

ii)

interneta e-pasta pakalpojuma vai interneta telefonijas pieteikuma un atteikuma datums un laiks, pamatojoties uz noteiktu laika zonu;

| d) | dati, kuri ir nepieciešami, lai noteiktu komunikācijas veidu:






  1) | attiecībā uz fiksētā tīkla telefoniju un mobilo telefoniju: izmantotais telefonijas pakalpojums; |
| --- | --- | --- |

d)

dati, kuri ir nepieciešami, lai noteiktu komunikācijas veidu:

1)

attiecībā uz fiksētā tīkla telefoniju un mobilo telefoniju: izmantotais telefonijas pakalpojums;

| 2) | attiecībā uz interneta e-pastu un interneta telefoniju: izmantotais interneta pakalpojums; |
| --- | --- |

2)

attiecībā uz interneta e-pastu un interneta telefoniju: izmantotais interneta pakalpojums;

| e) | dati, kuri ir nepieciešami, lai identificētu lietotāja komunikāciju aprīkojumu vai aprīkojumu, kas veic tā funkcijas:






  1) | attiecībā uz fiksētā tīkla telefoniju - izsaucamo telefona numuru vai telefona numuru, no kura veic izsaukumu; |
| --- | --- | --- |

e)

dati, kuri ir nepieciešami, lai identificētu lietotāja komunikāciju aprīkojumu vai aprīkojumu, kas veic tā funkcijas:

1)

attiecībā uz fiksētā tīkla telefoniju - izsaucamo telefona numuru vai telefona numuru, no kura veic izsaukumu;

| 2) | attiecībā uz mobilo telefoniju:






  i) | izsaucamo telefona numuru vai telefona numuru, no kura veic izsaukumu; |
| --- | --- | --- |

2)

attiecībā uz mobilo telefoniju:

i)

izsaucamo telefona numuru vai telefona numuru, no kura veic izsaukumu;

| ii) | izsaucēja starptautiskā mobilā abonenta identitāte (IMSI); |
| --- | --- |

ii)

izsaucēja starptautiskā mobilā abonenta identitāte (IMSI);

| iii) | izsaucēja starptautiskā mobilā aprīkojuma identitāte (IMEI); |
| --- | --- |

iii)

izsaucēja starptautiskā mobilā aprīkojuma identitāte (IMEI);

| iv) | izsaucamā abonenta IMSI; |
| --- | --- |

iv)

izsaucamā abonenta IMSI;

| v) | izsaucamā abonenta IMEI; |
| --- | --- |

v)

izsaucamā abonenta IMEI;

| vi) | anonīmu priekšapmaksas pakalpojumu gadījumos pakalpojuma sākotnējās aktivizēšanas datums un laiks un atrašanās vietas identifikators (šūnas ID), no kuras pakalpojums tika aktivizēts; |
| --- | --- |

vi)

anonīmu priekšapmaksas pakalpojumu gadījumos pakalpojuma sākotnējās aktivizēšanas datums un laiks un atrašanās vietas identifikators (šūnas ID), no kuras pakalpojums tika aktivizēts;

| 3) | attiecībā uz interneta piekļuvi, interneta e-pastu un interneta telefoniju:






  i) | izsaucējs tālruņa numurs iezvanpieejas piekļuvei; |
| --- | --- | --- |

3)

attiecībā uz interneta piekļuvi, interneta e-pastu un interneta telefoniju:

i)

izsaucējs tālruņa numurs iezvanpieejas piekļuvei;

| ii) | komunikācijas ierosinātāja ciparu abonenta līnija (DSL) vai cits nobeiguma punkta numurs; |
| --- | --- |

ii)

komunikācijas ierosinātāja ciparu abonenta līnija (DSL) vai cits nobeiguma punkta numurs;

| f) | dati, kuri ir nepieciešami, lai noteiktu mobilo sakaru iekārtas atrašanās vietu:






  1) | atrašanās vietas identifikators (šūnas ID) komunikācijas sākumā; |
| --- | --- | --- |

f)

dati, kuri ir nepieciešami, lai noteiktu mobilo sakaru iekārtas atrašanās vietu:

1)

atrašanās vietas identifikators (šūnas ID) komunikācijas sākumā;

| 2) | dati, kas identificē šūnas ģeogrāfisko atrašanās vietu, norādot to atrašanās identifikatoru (šūnas ID) tā perioda laikā, par kuru saglabāti komunikāciju dati. |
| --- | --- |

2)

dati, kas identificē šūnas ģeogrāfisko atrašanās vietu, norādot to atrašanās identifikatoru (šūnas ID) tā perioda laikā, par kuru saglabāti komunikāciju dati.

2.   Saskaņā ar šo direktīvu nevar saglabāt datus, kas izpauž komunikācijas saturu.

6. pants

Saglabāšanas termiņi

Dalībvalstis nodrošina, ka 5. pantā norādītās datu kategorijas saglabā laiku, kas ir ne mazāk kā seši mēneši un ne ilgāk kā divi gadi no komunikācijas datuma.

7. pants

Datu aizsardzība un datu drošība

Neierobežojot noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK un Direktīvu 2002/58/EK, katra dalībvalsts nodrošina, ka publiski pieejamo elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzēji un publiski pieejamo komunikāciju tīklu operatori attiecībā uz datiem, kas tiek saglabāti saskaņā ar šo direktīvu, ievēro vismaz šādus datu drošības principus:

| a) | saglabātajiem datiem ir tāda pati kvalitāte, un tiem piemēro tādus pašus drošības un aizsardzības noteikumus kā datiem tīklā; |
| --- | --- |

a)

saglabātajiem datiem ir tāda pati kvalitāte, un tiem piemēro tādus pašus drošības un aizsardzības noteikumus kā datiem tīklā;

| b) | attiecībā uz datiem īsteno atbilstīgus tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai aizsargātu tos pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu, zudumu vai pārveidošanu, vai neatļautu vai nelikumīgu saglabāšanu, apstrādi, piekļuvi vai izpaušanu; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz datiem īsteno atbilstīgus tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai aizsargātu tos pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu, zudumu vai pārveidošanu, vai neatļautu vai nelikumīgu saglabāšanu, apstrādi, piekļuvi vai izpaušanu;

| c) | attiecībā uz datiem īsteno atbilstīgus tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie ir pieejami tikai īpaši pilnvarotiem darbiniekiem;
  un |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz datiem īsteno atbilstīgus tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie ir pieejami tikai īpaši pilnvarotiem darbiniekiem;

un

| d) | visus datus, izņemot tos, kuriem ir piekļūts un kuri ir rezervēti, saglabāšanas termiņa beigās iznīcina. |
| --- | --- |

d)

visus datus, izņemot tos, kuriem ir piekļūts un kuri ir rezervēti, saglabāšanas termiņa beigās iznīcina.

8. pants

Saglabāto datu uzglabāšanas prasības

Dalībvalstis nodrošina, lai visi 5. pantā norādītie dati tiktu saglabāti saskaņā ar šo direktīvu tā, ka saglabātos datus un jebkuru citu nepieciešamo informāciju, kas saistīta ar minētajiem datiem, būtu iespējams nekavējoties nodot kompetentajām iestādēm.

9. pants

Uzraudzības iestāde

1.   Katra dalībvalsts norīko vienu vai vairākas valsts iestādes, kas ir atbildīgas par to noteikumu uzraudzību savā teritorijā, kurus dalībvalstis pieņēmušas saskaņā ar 7. pantu attiecībā uz uzglabāto datu drošību. Minētās iestādes var būt tās pašas, kas minētas Direktīvas 95/46/EK 28. pantā.

2.   Šā panta 1. punktā minētās iestādes darbojas pilnīgi neatkarīgi, īstenojot minētajā punktā paredzēto uzraudzību.

10. pants

Statistika

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka Komisijai katru gadu tiek iesniegta statistika par saglabātajiem datiem, kuri iegūti vai apstrādāti saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu nodrošināšanu. Šī statistika ietver:

| — | gadījumus, kad informācija sniegta kompetentām iestādēm saskaņā ar attiecīgiem valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

—

gadījumus, kad informācija sniegta kompetentām iestādēm saskaņā ar attiecīgiem valsts tiesību aktiem;

| — | laiku, kas pagājis kopš datu saglabāšanas datuma līdz datumam, kad kompetentā iestāde ir pieprasījusi šo datu nosūtīšanu; |
| --- | --- |

—

laiku, kas pagājis kopš datu saglabāšanas datuma līdz datumam, kad kompetentā iestāde ir pieprasījusi šo datu nosūtīšanu;

| — | gadījumus, kad nav bijis iespējams izpildīt pieprasījumus pēc datiem. |
| --- | --- |

—

gadījumus, kad nav bijis iespējams izpildīt pieprasījumus pēc datiem.

2.   Minētā statistika neietver personas datus.

11. pants

Direktīvas 2002/58/EK grozījums

Direktīvas 2002/58/EK 15. pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a   Šā panta 1. punkts neattiecas uz datiem, kurus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/24/EK (2006. gada 15. marts) par tādu datu saglabāšanu, kurus iegūst vai apstrādā saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu nodrošināšanu (8), konkrēti prasa saglabāt minētās direktīvas 1. panta 1. punktā paredzētajiem mērķiem.

12. pants

Turpmākie pasākumi

1.   Dalībvalsts, kurai īpaši apstākļi nosaka, ka 6. pantā minētais maksimālais saglabāšanas periods uz ierobežotu laiku jāpagarina, drīkst veikt nepieciešamos pasākumus. Šī dalībvalsts nekavējoties paziņo Komisijai un informē citas dalībvalstis par saskaņā ar šo pantu veiktajiem pasākumiem un norāda to veikšanas pamatojumu.

2.   Komisija sešu mēnešu termiņā pēc 1. punktā paredzētā paziņojuma apstiprina vai noraida attiecīgos dalībvalsts pasākumus, pirms tam pārbaudot, vai tie nav patvaļīgas diskriminācijas līdzekļi vai apslēpts dalībvalstu tirdzniecības ierobežojums un vai tie nav šķērslis iekšējā tirgus darbībai. Ja Komisija minētajā termiņā nav pieņēmusi lēmumu, dalībvalsts pasākumus uzskata par apstiprinātiem.

3.   Ja saskaņā ar 2. punktu ir apstiprināti dalībvalsts pasākumi, ar ko atkāpjas no šīs direktīvas noteikumiem, Komisija var apsvērt, vai ir jāierosina šīs direktīvas grozījumi.

13. pants

Aizsardzības līdzekļi, atbildība un sankcijas

1.   Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecībā uz datu apstrādi saskaņā ar šo direktīvu tiek pilnībā īstenoti attiecīgās valsts pasākumi, ar ko īsteno Direktīvas 95/46/EK III nodaļu, kurā paredzēti tiesiskas aizsardzības līdzekļi, atbildība un sankcijas.

2.   Katra dalībvalsts jo īpaši veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tāda tīša piekļuve saskaņā ar šo direktīvu saglabātajiem datiem vai tāda to nodošana, kas nav atļauta ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, kuri pieņemti atbilstoši šai direktīvai, ir sodāma, tostarp ar administratīviem sodiem vai kriminālsodiem, kas ir efektīvi, proporcionāli un preventīvi.

14. pants

Izvērtēšana

1.   Ņemot vērā elektronisko komunikāciju tehnoloģiju attīstību un statistiku, kas iesniegta Komisijai atbilstoši 10. pantam, Komisija ne vēlāk kā 2010. gada 15. septembrī iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei šīs direktīvas piemērošanas izvērtējumu un izvērtējumu par tās ietekmi uz ekonomiskā procesa dalībniekiem un patērētājiem, lai noteiktu, vai ir nepieciešams grozīt šīs direktīvas noteikumus, jo īpaši attiecībā uz 5. pantā paredzēto datu sarakstu un 6. pantā paredzētajiem saglabāšanas periodiem. Izvērtējuma rezultātus dara publiski pieejamus.

2.   Šajā nolūkā Komisija pārbauda visus apsvērumus attiecībā uz personas datu apstrādi, kurus sniedz dalībvalstis vai darba grupa, kas izveidota atbilstoši Direktīvas 95/46/EK 29. pantam.

15. pants

Transponēšana

1.   Ne vēlāk kā 2007. gada 15. septembrī dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto noteikumu tekstus. Kad dalībvalstis pieņem minētos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3.   Katra dalībvalsts var līdz 2009. gada 15. martam atlikt šīs direktīvas piemērošanu interneta piekļuves, interneta telefonijas un interneta e-pasta komunikāciju datu saglabāšanai. Jebkura dalībvalsts, kura plāno izmantot šo punktu, pieņemot šo direktīvu, par to paziņo Padomei un Komisijai, iesniedzot deklarāciju. Šo deklarāciju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

16. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

17. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2006. gada 15. martā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

H. WINKLER

---

(1)  Atzinums sniegts 2006. gada 19. janvārī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 14. decembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2006. gada 21. februāra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

4

(5)  OV L 69, 16.3.2005., 67. lpp.

5

(6)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

6

(7)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

7

(8)  OV L 105, 13.4.2006., 54. lpp.”

8

---

Nīderlandes deklarācija

saskaņā ar Direktīvas 2006/24/EK 15. panta 3. punktu

Attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par datu saglabāšanu, kas apstrādāti saistībā ar publiski pieejamu elektronisku komunikāciju pakalpojumu sniegšanu, un ar ko groza Direktīvu 2002/58/EK, Nīderlande izmantos iespēju atlikt direktīvas piemērošanu komunikāciju datu saglabāšanai saistībā ar piekļuvi Internetam, Interneta telefoniju un Interneta e-pastu uz laikposmu, kas nepārsniedz 18 mēnešus pēc direktīvas stāšanās spēkā datuma.

---

Austrijas deklarācija

saskaņā ar Direktīvas 2006/24/EK 15. panta 3. punktu

Austrija paziņo, ka tā atliks šīs direktīvas piemērošanu datu saglabāšanai saistībā ar piekļuvi Internetam, Interneta telefoniju un Interneta e-pastu uz laikposmu, kas nepārsniedz 18 mēnešus pēc datuma, kas noteikts 15. panta 1. punktā.

---

Igaunijas deklarācija

saskaņā ar Direktīvas 2006/24/EK 15. panta 3. punktu

Saskaņā ar 15. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvā par datu saglabāšanu, kas radīti vai apstrādāti saistībā ar publiski pieejamu elektronisku komunikāciju pakalpojumu sniegšanu, un ar ko groza Direktīvu 2002/58/EK, ar šo Igaunija paziņo, ka tā izmantos šo punktu un atliks direktīvas piemērošanu komunikāciju datu saglabāšanai saistībā ar piekļuvi Internetam, Interneta telefoniju un Interneta e-pastu uz laikposmu līdz 36 mēnešiem pēc direktīvas pieņemšanas datuma.

---

Apvienotās Karalistes deklarācija

saskaņā ar Direktīvas 2006/24/EK 15. panta 3. punktu

Apvienotā Karaliste paziņo, ka saskaņā ar 15. panta 3. punktu Direktīvā par datu saglabāšanu, kas radīti vai apstrādāti saistībā ar publiski pieejamu elektronisku komunikāciju tīklu pakalpojumu sniegšanu, un ar ko groza Direktīvu 2002/58/EK, tā atliks direktīvas piemērošanu datu saglabāšanai saistībā ar piekļuvi Internetam, Interneta telefoniju un Interneta e-pastu.

---

Kipras Republikas deklarācija

saskaņā ar Direktīvas 2006/24/EK 15. panta 3. punktu

Kipras Republika paziņo, ka tā atliek direktīvas par komunikāciju datu saglabāšanu saistībā ar piekļuvi Internetam, Interneta telefoniju un Interneta e-pastu piemērošanu līdz 15. panta 3. punktā noteiktajam datumam.

---

Grieķijas Republikas deklarācija

saskaņā ar Direktīvas 2006/24/EK 15. panta 3. punktu

Grieķija paziņo, ka saskaņā ar 15. panta 3. punktu tā atliks šīs direktīvas par komunikāciju datu saglabāšanu saistībā ar piekļuvi Internetam, Interneta telefoniju un Interneta e-pastu piemērošanu līdz 18 mēnešiem pēc 15. panta 1. punktā noteiktā termiņa beigām.

---

Luksemburgas Lielhercogistes deklarācija

saskaņā ar Direktīvas 2006/24/EK 15. panta 3. punktu

Saskaņā ar 15. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvā par datu saglabāšanu, kas radīti un apstrādāti, sniedzot pakalpojumus saistībā ar publiski pieejamiem elektroniskiem komunikāciju pakalpojumiem, vai publiskiem komunikāciju tīkliem, un ar ko groza Direktīvu 2002/58/EK, Luksemburgas Lielhercogistes valdība paziņo, ka tā gatavojas izmantot direktīvas 15. panta 3. punktu, lai izmantotu iespēju atlikt direktīvas piemērošanu datu saglabāšanai saistībā ar piekļuvi Internetam, Interneta telefoniju un Interneta e-pastu.

---

Slovēnijas deklarācija

saskaņā ar Direktīvas 2006/24/EK 15. panta 3. punktu

Slovēnija pievienojas tai dalībvalstu grupai, kas ir nākušas klajā ar deklarāciju saskaņā ar 15. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvā par datu saglabāšanu, kas radīti vai apstrādāti saistībā ar publiski pieejamu elektronisku komunikāciju pakalpojumu sniegšanu, atlikt direktīvas piemērošanu uz 18 mēnešiem datu saglabāšanai saistībā ar Internetu, Interneta telefoniju un Interneta e-pastu.

---

Zviedrijas deklarācija

saskaņā ar Direktīvas 2006/24/EK 15. panta 3. punktu

Saskaņā ar 15. panta 3. punktu Zviedrija vēlas izmantot iespēju atlikt šīs direktīvas piemērošanu datu saglabāšanai saistībā ar piekļuvi Internetam, Interneta telefoniju un Interneta e-pastu.

---

Lietuvas Republikas deklarācija

saskaņā ar Direktīvas 2006/24/EK 15. panta 3. punktu

Saskaņā ar 15. panta 3. punktu projektā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par datu saglabāšanu, kas radīti vai apstrādāti, sniedzot pakalpojumus saistībā ar publiski pieejamiem elektroniskiem komunikāciju pakalpojumiem, vai publiskiem komunikāciju tīkliem, un ar ko groza Direktīvu 2002/58/EK (turpmāk - “Direktīva”), Lietuvas Republika paziņo, ka tad, kad Direktīva tiks pieņemta, tā atliks tās piemērošanu datu saglabāšanai saistībā ar piekļuvi Internetam, Interneta telefoniju un Interneta e-pastu uz laikposmu, kas noteikts 15. panta 3. punktā.

---

Latvijas Republikas deklarācija

saskaņā ar Direktīvas 2006/24/EK 15. panta 3. punktu

Latvija paziņo, ka saskaņā ar 15. panta 3. punktu Direktīvā 2006/24/EK (2006. gada 15. marts) par datu saglabāšanu, kas radīti vai apstrādāti, sniedzot pakalpojumus saistībā ar publiski pieejamiem elektroniskiem komunikāciju pakalpojumiem, vai publiskiem komunikāciju tīkliem, un ar ko groza Direktīvu 2002/58/EK, tā atliks direktīvas piemērošanu datu saglabāšanai saistībā ar piekļuvi Internetam, Interneta telefoniju un Interneta e-pastu līdz 2009. gada 15. martam.

---

Čehijas Republikas deklarācija

saskaņā ar Direktīvas 2006/24/EK 15. panta 3. punktu

Saskaņā ar 15. panta 3. punktu ar šo Čehijas Republika paziņo, ka tā atceļ šīs direktīvas piemērošanu datu saglabāšanai saistībā ar piekļuvi Internetam, Interneta telefoniju un Interneta e-pastu līdz 36 mēnešiem pēc tās pieņemšanas datuma.

---

Beļģijas deklarācija

saskaņā ar Direktīvas 2006/24/EK 15. panta 3. punktu

Beļģija paziņo, ka, izmantojot 15. panta 3. punktā paredzēto iespēju, tā uz 36 mēnešiem pēc direktīvas pieņemšanas atliks tās piemērošanu komunikācijas datu saglabāšanai saistībā ar piekļuvi Internetam, Interneta telefoniju un Interneta e-pastu.

---

Polijas Republikas deklarācija

saskaņā ar Direktīvas 2006/24/EK 15. panta 3. punktu

Ar šo Polija paziņo, ka vēlas izmantot iespēju, kas paredzēta 15. panta 3. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā par datu saglabāšanu, kas apstrādāti saistībā ar publiski pieejamu elektronisku komunikāciju pakalpojumu sniegšanu, un ar ko groza Direktīvu 2002/58/EK, un atlikt šīs direktīvas piemērošanu attiecībā uz to datu saglabāšanu, kas saistīti ar pieeju Internetam, Interneta telefonijai un Interneta e-pastam, uz 18 mēnešiem, sākot ar 15. panta 1. punktā minēto dienu.

---

Somijas deklarācija

saskaņā ar Direktīvas 2006/24/EK 15. panta 3. punktu

Somija paziņo, ka saskaņā ar 15. panta 3. punktu Direktīvā par datu saglabāšanu, kas radīti vai apstrādāti saistībā ar publiski pieejamu elektronisku komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiskiem komunikāciju tīkliem, un ar ko groza Direktīvu 2002/58/EK, tā atliks direktīvas piemērošanu komunikācijas datu saglabāšanai saistībā ar Interneta piekļuvi, Interneta telefoniju un Interneta e-pastu.

---

Vācijas Federatīvās Republikas deklarācija

saskaņā ar Direktīvas 2006/24/EK 15. panta 3. punktu

Vācija saglabā tiesības atlikt šīs direktīvas piemērošanu komunikācijas datu saglabāšanai saistībā ar Interneta piekļuvi, Interneta telefoniju un Interneta e-pastu uz laikposmu, kas nepārsniedz 18 mēnešus pēc datuma, kurš minēts 15. panta 1. punktā.

---

Labojums

| 13.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/64 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/64

---

Labojums Padomes 2004. gada 16. novembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2028/2004, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 352, 2004. gada 27. novembris
  )

| 1. | 4. lappusē, 5. punkta f) apakšpunktā (Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 10. panta 4. punkta aizstāšana), otrajā teikumā |
| --- | --- |

1.

4. lappusē, 5. punkta f) apakšpunktā (Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 10. panta 4. punkta aizstāšana), otrajā teikumā

tekstu:

“Tomēr katras dalībvalsts PVN resursu bāze, kam piemēro iepriekš minēto likmi, nevar pārsniegt tādu procentuālo dalu no tās NKP, kas noteikta ar Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 1. punktu, kā minēts šā panta 7. punkta pirmajā teikumā.”

lasīt šādi:

“Tomēr katras dalībvalsts PVN resursu bāze, kam piemēro iepriekš minēto likmi, nevar pārsniegt tādu procentuālo daļu no tās NKP, kas noteikta ar Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu, kā minēts šā panta 7. punkta pirmajā teikumā.”.

| 2. | 5. lappusē, 7. punktā (Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 11. panta aizstāšana), jaunā 11. panta 2. punkta pirmajā daļā |
| --- | --- |

2.

5. lappusē, 7. punktā (Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 11. panta aizstāšana), jaunā 11. panta 2. punkta pirmajā daļā

tekstu:

“2.   Attiecībā uz dalībvalstīm, kas ietilpst Ekonomikas un monetārajā savienībā, procentu likme līdzinās Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētajai likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemērojusi refinansēšanas operācijām ...”

lasīt šādi:

lasīt šādi:

“2.   Attiecībā uz dalībvalstīm, kas ietilpst Ekonomikas un monetārajā savienībā, procentu likme līdzinās Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētajai likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemērojusi galvenajām refinansēšanas operācijām ...”

| 3. | 7. lappusē, 16. punktā (IX sadaļas un 21.a panta iekļaušana Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000) |
| --- | --- |

3.

7. lappusē, 16. punktā (IX sadaļas un 21.a panta iekļaušana Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000)

Euratom

tekstu:

tekstu:

“21.a pants

Šīs regulas 11. pantā paredzēto likmi joprojām piemēro, aprēķinot procentus kavētiem maksājumiem, ja maksājumu diena iekrīt pirms tā mēneša beigām, kurā stājas spēkā Padomes Regula (EK) Nr. 2028/2004 (2004. gada 16. novembris), ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (1).

lasīt šādi:

lasīt šādi:

“21.a pants

Likmi, kas paredzēta 11. pantā šīs regulas versijā, kāda tā bija, pirms stājās spēkā Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2028/2004 (2004. gada 16. novembris), ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (2), joprojām piemēro, aprēķinot procentus kavētiem maksājumiem, ja maksājumu diena iekrīt pirms tā mēneša beigām, kurā stājas spēkā minētā Regula (EK, Euratom) Nr. 2028/2004.

---

(1)  OV L 352, 27.11.2004., 1. lpp.”

1

(2)  OV L 352, 27.11.2004., 1. lpp..”

2

---

| 13.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/65 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/65

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvā 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 255, 2005. gada 30. septembris
  )

11. lappusē zem nosaukuma iekļauj šādu tekstu:

“(Dokuments attiecas uz EEZ)”.

---

| 13.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/66 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/66

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīvā 96/74/EK par tekstilmateriālu nosaukumiem

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 32, 1997. gada 3. februāris
  )

(Īpašais izdevums latviešu valodā, 13. nodaļa, 18. sējums, 226. lpp.)

48. lappusē (Īpašais izdevums, 236. lappuse), II pielikumā, trešajā kolonnā, 19. ierakstā:

| tekstu: | “19 | Acetāts | 19,00” |
| --- | --- | --- | --- |

tekstu:

“19

Acetāts

19,00”

| lasīt šādi: | “19 | Acetāts | 9,00” |
| --- | --- | --- | --- |

lasīt šādi:

“19

Acetāts

9,00”

---