# Euroopa Liidu L 247/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 247 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide9. september 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 247

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide9. september 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1328/2006, 8. september 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1329/2006, 8. september 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgendamise komitee (IFRIC) tõlgendustega 8 ja 9 (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1330/2006, 8. september 2006, tasandustoetuse täiendava ettemakse tegemise kohta banaanisektoris 2006. aasta eest | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1331/2006, 8. september 2006, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1002/2006 2006/2007. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse | 10 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1332/2006, 8. september 2006, millega muudetakse teraviljasektori imporditollimakse alates 9. septembrist 2006 | 12 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1333/2006, 8. september 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1298/2006, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused | 15 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1334/2006, 8. september 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1299/2006 (millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused) | 17 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1335/2006, 8. september 2006, kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud veiseliha impordisertifikaatide väljaandmise kohta | 19 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1336/2006, 8. september 2006, millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkru sektori teatavate toodete suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid | 20 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1328/2006, 8. september 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1329/2006, 8. september 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgendamise komitee (IFRIC) tõlgendustega 8 ja 9 (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1330/2006, 8. september 2006, tasandustoetuse täiendava ettemakse tegemise kohta banaanisektoris 2006. aasta eest

9

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1331/2006, 8. september 2006, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1002/2006 2006/2007. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

10

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1332/2006, 8. september 2006, millega muudetakse teraviljasektori imporditollimakse alates 9. septembrist 2006

12

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1333/2006, 8. september 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1298/2006, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

15

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1334/2006, 8. september 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1299/2006 (millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused)

17

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1335/2006, 8. september 2006, kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud veiseliha impordisertifikaatide väljaandmise kohta

19

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1336/2006, 8. september 2006, millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkru sektori teatavate toodete suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid

20

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | AKV–EÜ Ministrite nõukogu otsus nr 1/2006, 2. juuni 2006, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2008–2013 ja muudetakse muudetud AKV–EÜ koostöölepingut | 22 |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 4. august 2006, millega määratakse liikmesriikide kaupa kindlaks Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi jaoks ettenähtud kulukohustuste assigneeringute suunav jaotus ajavahemikuks 2007–2013
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 3473 all) | 26 |
| | | Liikmesriikide valitsuste esindajate konverents |
| | * | Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, 17. juuli 2006, nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkuleppe (mis käsitleb ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule aastateks 2008–2013 AKV–EÜ koostöölepingu alusel ja finantsabi eraldamist nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa) ajutise rakendamise kohta | 30 |
| Sisekokkulepe nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ühenduse abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV–EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa | 32 |
| | * | Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, 10. aprill 2006, mis käsitleb sisekokkuleppe (millega muudetakse 18. septembri 2000. aasta sisekokkulepet AKV–EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta) ajutist kohaldamist | 46 |
| Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepe, millega muudetakse 18. septembri 2000. aasta sisekokkulepet AKV–EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta | 48 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

AKV–EÜ Ministrite nõukogu otsus nr 1/2006, 2. juuni 2006, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2008–2013 ja muudetakse muudetud AKV–EÜ koostöölepingut

22

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 4. august 2006, millega määratakse liikmesriikide kaupa kindlaks Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi jaoks ettenähtud kulukohustuste assigneeringute suunav jaotus ajavahemikuks 2007–2013
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 3473 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 3473 all)

26

Liikmesriikide valitsuste esindajate konverents

*

Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, 17. juuli 2006, nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkuleppe (mis käsitleb ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule aastateks 2008–2013 AKV–EÜ koostöölepingu alusel ja finantsabi eraldamist nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa) ajutise rakendamise kohta

30

Sisekokkulepe nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ühenduse abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV–EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa

32

*

Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, 10. aprill 2006, mis käsitleb sisekokkuleppe (millega muudetakse 18. septembri 2000. aasta sisekokkulepet AKV–EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta) ajutist kohaldamist

46

Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepe, millega muudetakse 18. septembri 2000. aasta sisekokkulepet AKV–EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 9.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 247/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1328/2006,

8. september 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. septembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 8. septembri 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 86,4 |
| 999 | 86,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 101,8 |
| 999 | 101,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 94,6 |
| 999 | 94,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 58,6 |
| 524 | 53,1 |
| 528 | 57,3 |
| 999 | 56,3 |
| 0806 10 10 | 052 | 77,9 |
| 220 | 135,2 |
| 400 | 177,1 |
| 624 | 118,8 |
| 804 | 95,7 |
| 999 | 120,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 90,6 |
| 400 | 91,2 |
| 508 | 83,5 |
| 512 | 90,9 |
| 528 | 59,3 |
| 720 | 81,1 |
| 800 | 148,9 |
| 804 | 93,6 |
| 999 | 92,4 |
| 0808 20 50 | 052 | 114,7 |
| 388 | 101,1 |
| 720 | 60,3 |
| 999 | 92,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 115,1 |
| 999 | 115,1 |
| 0809 40 05 | 052 | 102,6 |
| 066 | 61,0 |
| 098 | 41,6 |
| 624 | 149,5 |
| 999 | 88,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

86,4

999

86,4

0707 00 05

052

101,8

999

101,8

0709 90 70

052

94,6

999

94,6

0805 50 10

388

58,6

524

53,1

528

57,3

999

56,3

0806 10 10

052

77,9

220

135,2

400

177,1

624

118,8

804

95,7

999

120,9

0808 10 80

388

90,6

400

91,2

508

83,5

512

90,9

528

59,3

720

81,1

800

148,9

804

93,6

999

92,4

0808 20 50

052

114,7

388

101,1

720

60,3

999

92,0

0809 30 10, 0809 30 90

052

115,1

999

115,1

0809 40 05

052

102,6

066

61,0

098

41,6

624

149,5

999

88,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 9.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 247/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 247/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1329/2006,

8. september 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgendamise komitee (IFRIC) tõlgendustega 8 ja 9

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1725/2003 (2) võeti vastu teatavad 14. septembri 2002. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1725/2003 (2) võeti vastu teatavad 14. septembri 2002. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.

| (2) | 12. jaanuaril 2006 avaldas rahvusvaheline finantsaruandluse tõlgenduste komitee (IFRIC) tõlgenduse IFRIC 8 “IFRS 2 rakendusala”. Tõlgenduses IFRIC 8 selgitatakse, et raamatupidamisstandardit “Rahvusvaheline finantsaruandlusstandard (IFRS) 2. Aktsiapõhised maksed” rakendatakse kokkulepete suhtes, mille puhul ettevõte näib tegevat aktsiapõhiseid makseid näivalt ilma vastutasuta või ebapiisava vastutasu eest. |
| --- | --- |

(2)

12. jaanuaril 2006 avaldas rahvusvaheline finantsaruandluse tõlgenduste komitee (IFRIC) tõlgenduse IFRIC 8 “IFRS 2 rakendusala”. Tõlgenduses IFRIC 8 selgitatakse, et raamatupidamisstandardit “Rahvusvaheline finantsaruandlusstandard (IFRS) 2. Aktsiapõhised maksed” rakendatakse kokkulepete suhtes, mille puhul ettevõte näib tegevat aktsiapõhiseid makseid näivalt ilma vastutasuta või ebapiisava vastutasu eest.

| (3) | 1. märtsil 2006 avaldas IFRIC tõlgenduse IFRIC 9 “Varjatud tuletisinstrumentide ümberhindamine”. Tõlgenduses IFRIC 9 selgitatakse teatavaid aspekte, mis käsitlevad varjatud tuletisinstrumentide kohtlemist standardi IAS 39 “Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine” alusel. |
| --- | --- |

(3)

1. märtsil 2006 avaldas IFRIC tõlgenduse IFRIC 9 “Varjatud tuletisinstrumentide ümberhindamine”. Tõlgenduses IFRIC 9 selgitatakse teatavaid aspekte, mis käsitlevad varjatud tuletisinstrumentide kohtlemist standardi IAS 39 “Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine” alusel.

| (4) | Konsulteerimine Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) kinnitab, et tõlgendused IFRIC 8 ja IFRIC 9 vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtmiseks vajalikele tehnilistele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(4)

Konsulteerimine Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) kinnitab, et tõlgendused IFRIC 8 ja IFRIC 9 vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtmiseks vajalikele tehnilistele kriteeriumidele.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1725/2003 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1725/2003 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1725/2003 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgenduste komitee (IFRIC) tõlgendus IFRIC 8 “IFRS 2 rakendusala” lisatakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

1.

Rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgenduste komitee (IFRIC) tõlgendus IFRIC 8 “IFRS 2 rakendusala” lisatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

| 2. | Tõlgendus IFRIC 9 “Varjatud tuletisinstrumentide ümberhindamine” lisatakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

2.

Tõlgendus IFRIC 9 “Varjatud tuletisinstrumentide ümberhindamine” lisatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

1.   Kõik ettevõtted peavad rakendama käesoleva määruse lisas sätestatud tõlgendust IFRIC 8 hiljemalt oma 2006. majandusaasta alguskuupäevast, välja arvatud ettevõtted, kelle majandusaasta algab juba jaanuaris, veebruaris, märtsis või aprillis, kes peavad rakendama tõlgendust IFRIC 8 hiljemalt 2007. majandusaasta alguskuupäevast.

2.   Kõik ettevõtted peavad rakendama käesoleva määruse lisas sätestatud tõlgendust IFRIC 9 hiljemalt oma 2006. majandusaasta alguskuupäevast, välja arvatud ettevõtted, kelle majandusaasta algab juba jaanuaris, veebruaris, märtsis, aprillis või mais, kes peavad rakendama tõlgendust IFRIC 9 hiljemalt 2007. majandusaasta alguskuupäevast.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 261, 13.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 708/2006 (ELT L 122, 9.5.2006, lk 19).

2

---

LISA

RAHVUSVAHELISED FINANTSARUANDLUSSTANDARDID

| IFRIC 8 | Tõlgendus IFRIC 8 “IFRS 2 rakendusala” |
| --- | --- |
| IFRIC 9 | Tõlgendus IFRIC 9 “Varjatud tuletisinstrumentide ümberhindamine” |

IFRIC 8

Tõlgendus IFRIC 8 “IFRS 2 rakendusala”

IFRIC 9

Tõlgendus IFRIC 9 “Varjatud tuletisinstrumentide ümberhindamine”

“Paljundamine lubatud Euroopa Majanduspiirkonnas. Kõik olemasolevad õigused kehtivad väljaspool EMPd, v.a õigus paljundada isiklikuks kasutamiseks või muul õiglasel otstarbel. Lisateavet on võimalik saada IASB veebilehelt www.iasb.org”.

TÕLGENDUS IFRIC 8

Standardi IFRS 2 rakendusala

Viited

| — | IAS 8 Arvestuspõhimõtted, raamatupidamislike hinnangute muutused ja vead |
| --- | --- |

—

IAS 8 Arvestuspõhimõtted, raamatupidamislike hinnangute muutused ja vead

| — | IFRS 2 Aktsiapõhine makse |
| --- | --- |

—

IFRS 2 Aktsiapõhine makse

Taust

| 1. | Standardit IFRS 2 rakendatakse aktsiapõhiste maksetehingute puhul, mille käigus ettevõte omandab kaupu või teenuseid. “Kaubad” hõlmavad endas varusid, kulumaterjale, hooneid, rajatisi, seadmeid, immateriaalset vara ning teisi mittefinantsvarasid (IFRS 2, lõige 5). Seega kehtib standard IFRS 2 kõigi tehingute puhul, mille käigus ettevõte saab vastutasuks ettevõtte omakapitaliinstrumentide väljastamise eest mittefinantsvarasid või teenuseid, välja arvatud konkreetsed, selle rakendusalast välja jäävad tehingud. Standard IFRS 2 kehtib ka tehingute puhul, mille käigus ettevõte võtab endale saadud kaupade või teenuste eest kohustisi, mis põhinevad ettevõtte aktsiate või ettevõtte muude omakapitaliinstrumentide hinnal (või väärtusel). |
| --- | --- |

1.

Standardit IFRS 2 rakendatakse aktsiapõhiste maksetehingute puhul, mille käigus ettevõte omandab kaupu või teenuseid. “Kaubad” hõlmavad endas varusid, kulumaterjale, hooneid, rajatisi, seadmeid, immateriaalset vara ning teisi mittefinantsvarasid (IFRS 2, lõige 5). Seega kehtib standard IFRS 2 kõigi tehingute puhul, mille käigus ettevõte saab vastutasuks ettevõtte omakapitaliinstrumentide väljastamise eest mittefinantsvarasid või teenuseid, välja arvatud konkreetsed, selle rakendusalast välja jäävad tehingud. Standard IFRS 2 kehtib ka tehingute puhul, mille käigus ettevõte võtab endale saadud kaupade või teenuste eest kohustisi, mis põhinevad ettevõtte aktsiate või ettevõtte muude omakapitaliinstrumentide hinnal (või väärtusel).

| 2. | Mõningail juhtudel võib olla kaupade või teenuste saamist (või õigust nende saamisele tulevikus) raske tõestada. Näiteks võib ettevõte võimaldada aktsiaid heategevusorganisatsioonidele ilma vastutasu saamata. Tavaliselt ei ole võimalik tuvastada sellise tehingu eest vastu saadud konkreetseid kaupu ega teenuseid. Samasugune olukord võib tekkida tehingute korral muude osapooltega. |
| --- | --- |

2.

Mõningail juhtudel võib olla kaupade või teenuste saamist (või õigust nende saamisele tulevikus) raske tõestada. Näiteks võib ettevõte võimaldada aktsiaid heategevusorganisatsioonidele ilma vastutasu saamata. Tavaliselt ei ole võimalik tuvastada sellise tehingu eest vastu saadud konkreetseid kaupu ega teenuseid. Samasugune olukord võib tekkida tehingute korral muude osapooltega.

| 3. | Standardi IFRS 2 nõuete kohaselt peab ettevõte hindama tehinguid, mille käigus töötajatele tehakse aktsiapõhiseid makseid, viitega aktsiapõhise makse õiglasele väärtusele selle tegemise kuupäeval (IFRS 2, lõige 11). (1) Seetõttu ei nõuta ettevõttelt töötajate poolt talle osutatud teenuste õiglase väärtuse otsest hindamist. |
| --- | --- |

3.

Standardi IFRS 2 nõuete kohaselt peab ettevõte hindama tehinguid, mille käigus töötajatele tehakse aktsiapõhiseid makseid, viitega aktsiapõhise makse õiglasele väärtusele selle tegemise kuupäeval (IFRS 2, lõige 11). (1) Seetõttu ei nõuta ettevõttelt töötajate poolt talle osutatud teenuste õiglase väärtuse otsest hindamist.

| 4. | Standardis IFRS 2 sätestatakse, et tehingute puhul muude osapoolte kui töötajatega kehtib ümberlükkamatu eeldus, et saadud kaupade või teenuste õiglast väärtust on võimalik usaldusväärselt hinnata. Neis olukordades nõutakse standardis IFRS 2, et seda õiglast väärtust hinnataks kuupäeval, kui ettevõte saab kätte kauba või vastaspool osutab teenuse (IFRS 2, lõige 13). Seetõttu kehtib eeldus, et ettevõte suudab tuvastada muudelt osapooltelt kui töötajatelt saadud kaubad ja teenused. See tekitab küsimuse, kas standard IFRS 2 kehtib juhul, kui tuvastatavad kaubad või teenused puuduvad. See omakorda tekitab järgmise küsimuse: kas olukorras, kus ettevõte on sooritanud aktsiapõhise makse ja saadud tuvastatav tasu (kui see on olemas) on väiksem kui aktsiapõhise makse õiglane väärtus, võib väita, et kaubad või teenused on saadud, ehkki neid ei ole konkreetselt tuvastatud, ja seega kehtib standard IFRS 2? |
| --- | --- |

4.

Standardis IFRS 2 sätestatakse, et tehingute puhul muude osapoolte kui töötajatega kehtib ümberlükkamatu eeldus, et saadud kaupade või teenuste õiglast väärtust on võimalik usaldusväärselt hinnata. Neis olukordades nõutakse standardis IFRS 2, et seda õiglast väärtust hinnataks kuupäeval, kui ettevõte saab kätte kauba või vastaspool osutab teenuse (IFRS 2, lõige 13). Seetõttu kehtib eeldus, et ettevõte suudab tuvastada muudelt osapooltelt kui töötajatelt saadud kaubad ja teenused. See tekitab küsimuse, kas standard IFRS 2 kehtib juhul, kui tuvastatavad kaubad või teenused puuduvad. See omakorda tekitab järgmise küsimuse: kas olukorras, kus ettevõte on sooritanud aktsiapõhise makse ja saadud tuvastatav tasu (kui see on olemas) on väiksem kui aktsiapõhise makse õiglane väärtus, võib väita, et kaubad või teenused on saadud, ehkki neid ei ole konkreetselt tuvastatud, ja seega kehtib standard IFRS 2?

| 5. | Tuleb märkida, et väljend “aktsiapõhise makse õiglane väärtus” viitab konkreetse asjaomase aktsiapõhise makse õiglasele väärtusele. Näiteks võidakse valitsuse õigusaktides nõuda, et ettevõte emiteeriks mingi osa oma aktsiatest konkreetse riigi kodanikele, ning neid võib üle anda ainult teistele sama riigi kodanikele. Selline üleandmispiirang võib mõjutada asjaomaste aktsiate õiglast väärtust ning seetõttu võib nende aktsiate õiglane väärtus olla väiksem piiranguteta, kuid muus mõttes samaste aktsiate õiglasest väärtusest. Kui lõikes 4 esitatud küsimus peaks sellises olukorras kerkima üles seoses piiranguga aktsiatega, viitaks väljend “aktsiapõhise väljamakse õiglane väärtus” piiranguga aktsiate õiglasele väärtusele, mitte aga muude, piiranguteta aktsiate õiglasele väärtusele. |
| --- | --- |

5.

Tuleb märkida, et väljend “aktsiapõhise makse õiglane väärtus” viitab konkreetse asjaomase aktsiapõhise makse õiglasele väärtusele. Näiteks võidakse valitsuse õigusaktides nõuda, et ettevõte emiteeriks mingi osa oma aktsiatest konkreetse riigi kodanikele, ning neid võib üle anda ainult teistele sama riigi kodanikele. Selline üleandmispiirang võib mõjutada asjaomaste aktsiate õiglast väärtust ning seetõttu võib nende aktsiate õiglane väärtus olla väiksem piiranguteta, kuid muus mõttes samaste aktsiate õiglasest väärtusest. Kui lõikes 4 esitatud küsimus peaks sellises olukorras kerkima üles seoses piiranguga aktsiatega, viitaks väljend “aktsiapõhise väljamakse õiglane väärtus” piiranguga aktsiate õiglasele väärtusele, mitte aga muude, piiranguteta aktsiate õiglasele väärtusele.

Rakendusala

| 6. | Standard IFRS 2 kehtib tehingute kohta, milles ettevõte või selle aktsionärid on võimaldanud omakapitaliinstrumente (2) või võtnud endale kohustise maksta rahas või muudes varades summasid, mis põhinevad ettevõtte aktsiate või ettevõtte muude omakapitaliinstrumentide hinnal (või väärtusel). Käesolev tõlgendus kehtib selliste tehingute suhtes, mille puhul ettevõtte poolt saadud (või tulevikus saadav) tasu, kaasa arvatud rahalise ja identifitseeritava mitterahalise tasu (kui see on olemas) õiglane väärtus on väiksem kui võimaldatud omakapitaliinstrumentide või võetud kohustiste õiglane väärtus. Käesolev tõlgendus ei kehti siiski nende tehingute puhul, mis jäävad vastavalt standardi IFRS 2 lõigetele 3–6 kõnealuse standardi rakendusalast välja. |
| --- | --- |

6.

Standard IFRS 2 kehtib tehingute kohta, milles ettevõte või selle aktsionärid on võimaldanud omakapitaliinstrumente (2) või võtnud endale kohustise maksta rahas või muudes varades summasid, mis põhinevad ettevõtte aktsiate või ettevõtte muude omakapitaliinstrumentide hinnal (või väärtusel). Käesolev tõlgendus kehtib selliste tehingute suhtes, mille puhul ettevõtte poolt saadud (või tulevikus saadav) tasu, kaasa arvatud rahalise ja identifitseeritava mitterahalise tasu (kui see on olemas) õiglane väärtus on väiksem kui võimaldatud omakapitaliinstrumentide või võetud kohustiste õiglane väärtus. Käesolev tõlgendus ei kehti siiski nende tehingute puhul, mis jäävad vastavalt standardi IFRS 2 lõigetele 3–6 kõnealuse standardi rakendusalast välja.

Probleem

| 7. | Käesolevas tõlgenduses selgitatakse, kas standard IFRS 2 kehtib tehingute suhtes, milles ettevõte ei suuda konkreetselt tuvastada mõnda või kõiki saadud kaupu või teenuseid. |
| --- | --- |

7.

Käesolevas tõlgenduses selgitatakse, kas standard IFRS 2 kehtib tehingute suhtes, milles ettevõte ei suuda konkreetselt tuvastada mõnda või kõiki saadud kaupu või teenuseid.

Konsensus

| 8. | Standard IFRS 2 kehtib konkreetsete tehingute puhul, mille käigus saadakse kaupu või teenuseid, näiteks tehingud, mille käigus ettevõte saab kaupu või teenuseid tasuks ettevõte omakapitaliinstrumentide eest. See hõlmab ka tehinguid, mille puhul ettevõte ei suuda tuvastada konkreetselt mõnda või kõiki saadud kaupu või teenuseid. |
| --- | --- |

8.

Standard IFRS 2 kehtib konkreetsete tehingute puhul, mille käigus saadakse kaupu või teenuseid, näiteks tehingud, mille käigus ettevõte saab kaupu või teenuseid tasuks ettevõte omakapitaliinstrumentide eest. See hõlmab ka tehinguid, mille puhul ettevõte ei suuda tuvastada konkreetselt mõnda või kõiki saadud kaupu või teenuseid.

| 9. | Konkreetselt tuvastatavate kaupade või teenuste puudumisel võivad muud asjaolud viidata sellele, et kaubad või teenused on saadud (või saadakse tulevikus), ning sel juhul kehtib standard IFRS 2. Eriti kui saadud tuvastatav tasu (kui see on olemas) on väiksem kui võimaldatud omakapitaliinstrumentide või endale võetud kohustise õiglane väärtus, viitab see tavaliselt asjaolule, et on saadud (või saadakse tulevikus) muu tasu (s.o mittetuvastatavad kaubad või teenused). |
| --- | --- |

9.

Konkreetselt tuvastatavate kaupade või teenuste puudumisel võivad muud asjaolud viidata sellele, et kaubad või teenused on saadud (või saadakse tulevikus), ning sel juhul kehtib standard IFRS 2. Eriti kui saadud tuvastatav tasu (kui see on olemas) on väiksem kui võimaldatud omakapitaliinstrumentide või endale võetud kohustise õiglane väärtus, viitab see tavaliselt asjaolule, et on saadud (või saadakse tulevikus) muu tasu (s.o mittetuvastatavad kaubad või teenused).

| 10. | Ettevõte peab hindama tuvastatavaid kaupu või teenuseid kooskõlas standardiga IFRS 2. |
| --- | --- |

10.

Ettevõte peab hindama tuvastatavaid kaupu või teenuseid kooskõlas standardiga IFRS 2.

| 11. | Ettevõte peab hindama saadud (või tulevikus saadavaid) mittetuvastatavaid kaupu või teenuseid aktsiapõhise makse õiglase väärtuse ning saadud (või tulevikus saadavate) tuvastatavate kaupade või teenuste õiglase väärtuse vahena. |
| --- | --- |

11.

Ettevõte peab hindama saadud (või tulevikus saadavaid) mittetuvastatavaid kaupu või teenuseid aktsiapõhise makse õiglase väärtuse ning saadud (või tulevikus saadavate) tuvastatavate kaupade või teenuste õiglase väärtuse vahena.

| 12. | Ettevõte peab hindama saadud mittetuvastatavaid kaupu ja teenuseid omakapitaliinstrumentide võimaldamise päeva seisuga. Kuid rahas arveldatud tehingute korral tuleb kohustis igaks aruandepäevaks ümber hinnata kuni selle tasumiseni. |
| --- | --- |

12.

Ettevõte peab hindama saadud mittetuvastatavaid kaupu ja teenuseid omakapitaliinstrumentide võimaldamise päeva seisuga. Kuid rahas arveldatud tehingute korral tuleb kohustis igaks aruandepäevaks ümber hinnata kuni selle tasumiseni.

Jõustumiskuupäev

| 13. | Ettevõte peab rakendama käesolevat tõlgendust 1. mail 2006 või hiljem algavatel majandusaastatel. Varasem kohaldamine on soovitatav. Kui ettevõte rakendab käesolevat tõlgendust enne 1. maid 2006 algaval perioodil, peab ta selle asjaolu avalikustama. |
| --- | --- |

13.

Ettevõte peab rakendama käesolevat tõlgendust 1. mail 2006 või hiljem algavatel majandusaastatel. Varasem kohaldamine on soovitatav. Kui ettevõte rakendab käesolevat tõlgendust enne 1. maid 2006 algaval perioodil, peab ta selle asjaolu avalikustama.

Üleminek

| 14. | Ettevõte peab rakendama käesolevat tõlgendust kooskõlas standardi IAS 8 nõuetega, vastavalt standardi IFRS 2 üleminekusätetele. |
| --- | --- |

14.

Ettevõte peab rakendama käesolevat tõlgendust kooskõlas standardi IAS 8 nõuetega, vastavalt standardi IFRS 2 üleminekusätetele.

TÕLGENDUS IFRIC 9

Varjatud tuletisinstrumentide ümberhindamine

Viited

| — | IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine |
| --- | --- |

—

IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine

| — | IFRS 1 Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt |
| --- | --- |

—

IFRS 1 Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt

| — | IFRS 3 Äriühendused |
| --- | --- |

—

IFRS 3 Äriühendused

Taust

| 1. | Standardi IAS 39 lõikes 10 kirjeldatakse varjatud tuletisinstrumenti kui “osa hübriidinstrumendist (segainstrumendist), mis sisaldab samuti tuletisinstrumendiks mitteolevat põhilepingut, mille tõttu mõned segainstrumendist tulenevad rahavood kõiguvad sarnaselt eraldiseisva tuletisinstrumendiga”. |
| --- | --- |

1.

Standardi IAS 39 lõikes 10 kirjeldatakse varjatud tuletisinstrumenti kui “osa hübriidinstrumendist (segainstrumendist), mis sisaldab samuti tuletisinstrumendiks mitteolevat põhilepingut, mille tõttu mõned segainstrumendist tulenevad rahavood kõiguvad sarnaselt eraldiseisva tuletisinstrumendiga”.

| 2. | Standardi IAS 39 lõikes 11 nõutakse varjatud tuletisinstrumendi põhilepingust eraldamist ning kajastamist tuletisinstrumendina siis ja ainult siis, kui:






  a) | varjatud tuletisinstrumendi majanduslikud tunnused ja riskid ei ole tihedalt seotud põhilepingu majanduslike tunnuste ja riskidega; |
| --- | --- | --- |

2.

Standardi IAS 39 lõikes 11 nõutakse varjatud tuletisinstrumendi põhilepingust eraldamist ning kajastamist tuletisinstrumendina siis ja ainult siis, kui:

a)

varjatud tuletisinstrumendi majanduslikud tunnused ja riskid ei ole tihedalt seotud põhilepingu majanduslike tunnuste ja riskidega;

| b) | varjatud tuletisinstrumendiga samasuguste tingimustega eraldiseisev instrument vastaks tuletisinstrumendi mõistele; ja |
| --- | --- |

b)

varjatud tuletisinstrumendiga samasuguste tingimustega eraldiseisev instrument vastaks tuletisinstrumendi mõistele; ja

| c) | hübriidinstrumenti (segainstrumenti) ei mõõdeta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (s.t kui tuletisinstrument, mis on varjatud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaras või -kohustises, ei ole eraldatud). |
| --- | --- |

c)

hübriidinstrumenti (segainstrumenti) ei mõõdeta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (s.t kui tuletisinstrument, mis on varjatud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaras või -kohustises, ei ole eraldatud).

Rakendamisala

| 3. | Vastavalt alljärgnevatele lõigetele 4 ja 5 kehtib käesolev tõlgendus kõigi standardi IAS 39 rakendamisalasse kuuluvate varjatud tuletisinstrumentide kohta. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt alljärgnevatele lõigetele 4 ja 5 kehtib käesolev tõlgendus kõigi standardi IAS 39 rakendamisalasse kuuluvate varjatud tuletisinstrumentide kohta.

| 4. | Käesolevas tõlgenduses ei käsitleta varjatud tuletisinstrumentide sisulisel ümberhindamisel tekkivaid kvantitatiivse mõõtmise probleeme. |
| --- | --- |

4.

Käesolevas tõlgenduses ei käsitleta varjatud tuletisinstrumentide sisulisel ümberhindamisel tekkivaid kvantitatiivse mõõtmise probleeme.

| 5. | Käesolevas tõlgenduses ei käsitleta varjatud tuletisinstrumentidega lepingute omandamist äriühenduses ega nende võimalikku sisulist ümberhindamist omandamise kuupäeval. |
| --- | --- |

5.

Käesolevas tõlgenduses ei käsitleta varjatud tuletisinstrumentidega lepingute omandamist äriühenduses ega nende võimalikku sisulist ümberhindamist omandamise kuupäeval.

Probleem

| 6. | Standardi IAS 39 kohaselt peab ettevõte lepingu osapooleks saamisel hindama, kas mõni lepingus sisalduv varjatud tuletisinstrument tuleb põhilepingust eraldada ning kas seda tuleb kajastada raamatupidamises vastavalt kõnealusele standardile kui tuletisinstrumenti. Käesolevas tõlgenduses käsitletakse järgmisi küsimusi:






  a) | Kas standardis IAS 39 nõutakse sellist hindamist ainult siis, kui ettevõttest saab esmakordselt lepingu osapool, või tuleb sisulist hindamist korrata lepingu kehtivuse ajal? |
| --- | --- | --- |

6.

Standardi IAS 39 kohaselt peab ettevõte lepingu osapooleks saamisel hindama, kas mõni lepingus sisalduv varjatud tuletisinstrument tuleb põhilepingust eraldada ning kas seda tuleb kajastada raamatupidamises vastavalt kõnealusele standardile kui tuletisinstrumenti. Käesolevas tõlgenduses käsitletakse järgmisi küsimusi:

a)

Kas standardis IAS 39 nõutakse sellist hindamist ainult siis, kui ettevõttest saab esmakordselt lepingu osapool, või tuleb sisulist hindamist korrata lepingu kehtivuse ajal?

| b) | Kas rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid esmakordselt kasutusele võttev ettevõte peab hindamisel lähtuma nendest tingimustest, mis eksisteerisid ajal, mil ettevõttest sai esmakordselt lepingu osapool, või nendest tingimustest, mis valitsevad siis, kui ettevõte võtab rahvusvahelised raamatupidamisstandardid esmakordselt kasutusele? |
| --- | --- |

b)

Kas rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid esmakordselt kasutusele võttev ettevõte peab hindamisel lähtuma nendest tingimustest, mis eksisteerisid ajal, mil ettevõttest sai esmakordselt lepingu osapool, või nendest tingimustest, mis valitsevad siis, kui ettevõte võtab rahvusvahelised raamatupidamisstandardid esmakordselt kasutusele?

Konsensus

| 7. | Ettevõte peab hindama, kas varjatud tuletisinstrument tuleb eraldada põhilepingust ning kajastada tuletisinstrumendina siis, kui ettevõttest saab esmakordselt lepingu osapool. Edasine sisuline ümberhindamine on keelatud, välja arvatud juhul, kui lepingu tingimused muutuvad selliselt, et toimub oluline muutus lepingujärgsetes rahavoogudes. Sel juhul on sisuline ümberhindamine kohustuslik. Ettevõte määrab kindlaks, kas rahavoogude muutumine on oluline. Selleks kaalub ta, mil määral varjatud tuletisinstrumendi, põhilepingu või nende mõlemaga seotud oodatavad tulevased rahavood on muutunud ning kas muutus on oluline võrreldes lepingu kohaselt varem eeldatud rahavoogudega. |
| --- | --- |

7.

Ettevõte peab hindama, kas varjatud tuletisinstrument tuleb eraldada põhilepingust ning kajastada tuletisinstrumendina siis, kui ettevõttest saab esmakordselt lepingu osapool. Edasine sisuline ümberhindamine on keelatud, välja arvatud juhul, kui lepingu tingimused muutuvad selliselt, et toimub oluline muutus lepingujärgsetes rahavoogudes. Sel juhul on sisuline ümberhindamine kohustuslik. Ettevõte määrab kindlaks, kas rahavoogude muutumine on oluline. Selleks kaalub ta, mil määral varjatud tuletisinstrumendi, põhilepingu või nende mõlemaga seotud oodatavad tulevased rahavood on muutunud ning kas muutus on oluline võrreldes lepingu kohaselt varem eeldatud rahavoogudega.

| 8. | Rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite esmakordsel kasutuselevõtmisel tuleb hinnata, kas varjatud tuletisinstrument on vaja põhilepingust eraldada ning kas seda tuleb kajastada tuletisinstrumendina, lähtudes tingimustest, mis valitsesid kas esmakordselt lepingu osapooleks saamise kuupäeval või lõikes 7 nõutava sisulise ümberhindamise kuupäeval, sõltuvalt sellest, kumb on hilisem. |
| --- | --- |

8.

Rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite esmakordsel kasutuselevõtmisel tuleb hinnata, kas varjatud tuletisinstrument on vaja põhilepingust eraldada ning kas seda tuleb kajastada tuletisinstrumendina, lähtudes tingimustest, mis valitsesid kas esmakordselt lepingu osapooleks saamise kuupäeval või lõikes 7 nõutava sisulise ümberhindamise kuupäeval, sõltuvalt sellest, kumb on hilisem.

Jõustumiskuupäev ja üleminekusätted

| 9. | Ettevõte peab rakendama käesolevat tõlgendust 1. juunil 2006 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on soovitatav. Kui ettevõte rakendab käesolevat tõlgendust enne 1. juunit 2006 algavate majandusaastate suhtes, peab ta selle asjaolu avalikustama. Tõlgendust tuleb rakendada tagasiulatuvalt. |
| --- | --- |

9.

Ettevõte peab rakendama käesolevat tõlgendust 1. juunil 2006 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on soovitatav. Kui ettevõte rakendab käesolevat tõlgendust enne 1. juunit 2006 algavate majandusaastate suhtes, peab ta selle asjaolu avalikustama. Tõlgendust tuleb rakendada tagasiulatuvalt.

---

(1)  Standardis IFRS 2 hõlmavad töötajad endas ka ülejäänuid, kes pakuvad sarnaseid teenuseid.

(2)  Need hõlmavad ettevõtte, selle emaettevõtte ja muude ettevõttega samasse kontserni kuuluvate ettevõtete omakapitaliinstrumente.

---

| 9.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 247/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 247/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1330/2006,

8. september 2006,

tasandustoetuse täiendava ettemakse tegemise kohta banaanisektoris 2006. aasta eest

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 404/93 banaanituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 9. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 1858/93 (millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EMÜ) nr 404/93 kohaldamiseks abikava suhtes, millega hüvitatakse banaanisektoris turustamisel saamatajäänud tulud) (2) artikliga 4 on ette nähtud tasandustoetuse ettemakse tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 9. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 1858/93 (millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EMÜ) nr 404/93 kohaldamiseks abikava suhtes, millega hüvitatakse banaanisektoris turustamisel saamatajäänud tulud) (2) artikliga 4 on ette nähtud tasandustoetuse ettemakse tingimused.

| (2) | Komisjoni 2. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 833/2006 (millega määratakse kindlaks 2005. aastal ühenduses toodetud ja turustatud banaanide tasandustoetuse summa ning ettemaksete määr ühiku kohta 2006. aastaks) (3) artikliga 2 on kindlaks määratud, et 2006. aastal turustatavate banaanide puhul on ettemakse summa 4,13 eurot 100 kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 2. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 833/2006 (millega määratakse kindlaks 2005. aastal ühenduses toodetud ja turustatud banaanide tasandustoetuse summa ning ettemaksete määr ühiku kohta 2006. aastaks) (3) artikliga 2 on kindlaks määratud, et 2006. aastal turustatavate banaanide puhul on ettemakse summa 4,13 eurot 100 kilogrammi kohta.

| (3) | Selleks et võtta arvesse hindade muutumist ühenduse turul võrreldes 2005. aastaga ning sellise muutumise mõju ühenduse banaanitootjate rahalisele olukorrale, on õigustatud ette näha täiendava ettemakse tegemine koguste eest, mis on ühenduses turustatud 2006. aastal, ilma et see piiraks tasandustoetuse taset, mis tuleb kindlaks määrata vastavalt määruse (EMÜ) nr 404/93 artiklile 12 ja määruse (EMÜ) nr 1858/93 sätetele. Tuleks ette näha, et täiendava ettemakse tegemise tingimuseks on tagatise esitamine vastavalt määruse (EMÜ) nr 1858/93 artiklile 4. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et võtta arvesse hindade muutumist ühenduse turul võrreldes 2005. aastaga ning sellise muutumise mõju ühenduse banaanitootjate rahalisele olukorrale, on õigustatud ette näha täiendava ettemakse tegemine koguste eest, mis on ühenduses turustatud 2006. aastal, ilma et see piiraks tasandustoetuse taset, mis tuleb kindlaks määrata vastavalt määruse (EMÜ) nr 404/93 artiklile 12 ja määruse (EMÜ) nr 1858/93 sätetele. Tuleks ette näha, et täiendava ettemakse tegemise tingimuseks on tagatise esitamine vastavalt määruse (EMÜ) nr 1858/93 artiklile 4.

| (4) | Käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas banaanituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas banaanituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE

Artikkel 1

Tootjaliikmesriigid teevad 2006. aastal ühenduses 2006. aastal turustatud koguste eest määruse (EÜ) nr 404/93 artikliga 12 ette nähtud tasandustoetuse täiendava ettemakse, mille suuruseks on 7,13 eurot 100 kilogrammi kohta.

See täiendav ettemakse tehakse turustatud koguste eest, mille kohta esitati 2006. aasta raames tasandustoetuse ettemakse taotlused.

Täiendava ettemakse taotlusega koos esitatakse tõend tagatise kohta, mille suuruseks on 3,57 eurot 100 kilogrammi kohta.

2006. aasta esimesel poolel turustatud banaanide eest tehakse makse kahe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 47, 25.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  EÜT L 170, 13.7.1993, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 789/2005 (ELT L 132, 26.5.2005, lk 13).

2

(3)  ELT L 150, 3.6.2006, lk 9.

3

---

| 9.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 247/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 247/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1331/2006,

8. september 2006,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1002/2006 2006/2007. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris (2) eriti selle artikli 36,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2006/2007. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1002/2006. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1297/2006. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2006/2007. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1002/2006. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1297/2006. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 nimetatud toodete suhtes 2006/2007. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 1002/2006 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. septembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 55, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 36.

3

(4)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 6.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 99 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 9. septembrist 2006

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 22,86 | 4,87 |
| 1701 11 90 (1) | 22,86 | 10,10 |
| 1701 12 10 (1) | 22,86 | 4,68 |
| 1701 12 90 (1) | 22,86 | 9,67 |
| 1701 91 00 (2) | 31,62 | 9,42 |
| 1701 99 10 (2) | 31,62 | 4,90 |
| 1701 99 90 (2) | 31,62 | 4,90 |
| 1702 90 99 (3) | 0,32 | 0,34 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

22,86

4,87

1701 11 90 (1)

22,86

10,10

1701 12 10 (1)

22,86

4,68

1701 12 90 (1)

22,86

9,67

1701 91 00 (2)

31,62

9,42

1701 99 10 (2)

31,62

4,90

1701 99 90 (2)

31,62

4,90

1702 90 99 (3)

0,32

0,34

---

(1)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 1) I lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(2)  Määruse (EÜ) nr 318/2006 I lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(3)  1 % saharoosisisalduse kohta.

---

| 9.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 247/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 247/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1332/2006,

8. september 2006,

millega muudetakse teraviljasektori imporditollimakse alates 9. septembrist 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teraviljasektori imporditollimaksud on kehtestatud Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1296/2006. (3) |
| --- | --- |

(1)

Teraviljasektori imporditollimaksud on kehtestatud Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1296/2006. (3)

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et kui kohaldamise ajal erineb arvutatud keskmine imporditollimaks 5 euro võrra tonni kohta kindlaksmääratud tollimaksust, siis tuleb teha vastav kohandus. Selline erinevus on tekkinud. Seepärast tuleb määrusega (EÜ) nr 1296/2006 kehtestatud imporditollimakse kohandada, |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et kui kohaldamise ajal erineb arvutatud keskmine imporditollimaks 5 euro võrra tonni kohta kindlaksmääratud tollimaksust, siis tuleb teha vastav kohandus. Selline erinevus on tekkinud. Seepärast tuleb määrusega (EÜ) nr 1296/2006 kehtestatud imporditollimakse kohandada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1296/2006 I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse I ja II lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. septembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 29.9.2003, lk 78. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1110/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 12).

2

(3)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 3. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1315/2006 (ELT L 240, 2.9.2006, lk 3).

3

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 9. septembrist 2006

| CN-kood | Kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme nisu seeme | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rukis | 12,96 |
| 1005 10 90 | Mais, külviks, v.a hübriidmais | 47,36 |
| 1005 90 00 | Mais, v.a külviks (2) | 47,36 |
| 1007 00 90 | Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme | 17,95 |

CN-kood

Kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme nisu seeme

0,00

ex 1001 90 99

Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks

0,00

1002 00 00

Rukis

12,96

1005 10 90

Mais, külviks, v.a hübriidmais

47,36

1005 90 00

Mais, v.a külviks (2)

47,36

1007 00 90

Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme

17,95

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõige 4), võib importija taotleda imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või |
| --- | --- |

—

3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või

| — | 2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda ühtset imporditollimaksu vähendamist 24 EUR/t kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

Imporditollimaksude arvutamisel kasutatavad tegurid

(31.8.2006–7.9.2006)

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:











  Börsinoteering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures) | HRS2 | YC3 | HAD2 | keskmine kvaliteet (1) | madal kvaliteet (2) | US oder 2 |
| Noteering (EUR/t) | 141,69 (3) | 68,49 | 158,20 | 148,20 | 128,20 | 113,76 |
| Lahe lisatasu (EUR/t) | — | 22,34 | — | | | — |
| Suure järvistu lisatasu (EUR/t) | 21,76 | — | — | | | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Börsinoteering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures)

HRS2

YC3

HAD2

keskmine kvaliteet (1)

madal kvaliteet (2)

US oder 2

Noteering (EUR/t)

141,69 (3)

68,49

158,20

148,20

128,20

113,76

Lahe lisatasu (EUR/t)

—

22,34

—

—

Suure järvistu lisatasu (EUR/t)

21,76

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:
  Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 24,61 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 30,31 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 24,61 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 30,31 EUR/t.

| 3. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negatiivne lisatasu 10 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Negatiivne lisatasu 30 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Positiivne lisatasu 14 EUR/t kohta inkorporeeritud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 9.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 247/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 247/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1333/2006,

8. september 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1298/2006, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete eksporditoetused kinnitati alates 1. septembrist 2006 komisjoni määrusega (EÜ) nr 1298/2006. (2) |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete eksporditoetused kinnitati alates 1. septembrist 2006 komisjoni määrusega (EÜ) nr 1298/2006. (2)

| (2) | Võttes arvesse komisonile kättesaadavat lisateavet, eelkõige seoses muutusega siseturu ja maailmaturu hindade vahelises suhtes, on vaja kohandada praegu kohaldatavaid eksporditoetusi. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse komisonile kättesaadavat lisateavet, eelkõige seoses muutusega siseturu ja maailmaturu hindade vahelises suhtes, on vaja kohandada praegu kohaldatavaid eksporditoetusi.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1298/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1298/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1298/2006 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. septembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 8. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1325/2006 (EÜT L 246, 8.9.2006, lk 3).

2

---

LISA

Töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused, mis jõustuvad alates 9. septembrist 2006 (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 26,14 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 26,14 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 26,14 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 26,14 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2842 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 28,42 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 28,42 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | eurot 100 kg kohta | 28,42 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2842 |
| NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Rumeenia, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

1701 11 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

26,14 (2)

1701 11 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

26,14 (2)

1701 12 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

26,14 (2)

1701 12 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

26,14 (2)

1701 91 00 9000

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2842

1701 99 10 9100

S00

eurot 100 kg kohta

28,42

1701 99 10 9910

S00

eurot 100 kg kohta

28,42

1701 99 10 9950

S00

eurot 100 kg kohta

28,42

1701 99 90 9100

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2842

NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Rumeenia, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud summasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Kõnealust summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkrule. Kui eksporditava toorsuhkru saagis ei ole 92 %, korrutatakse toetuse suurus iga vastava eksporditehingu puhul ümberarvestuskoefitsiendiga, mis saadakse vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 lisa I punkti III lõikele 3 arvutatud eksporditava toorsuhkru saagise jagamisel arvuga 92.

---

| 9.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 247/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 247/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1334/2006,

8. september 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1299/2006 (millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 1 lõike 1 punktides c, d ja g loetletud toodete eksporditoetused kinnitati alates 1. septembrist 2006 komisjoni määrusega (EÜ) nr 1299/2006. (2) |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 1 lõike 1 punktides c, d ja g loetletud toodete eksporditoetused kinnitati alates 1. septembrist 2006 komisjoni määrusega (EÜ) nr 1299/2006. (2)

| (2) | Võttes arvesse komisonile kättesaadavat lisateavet, eelkõige seoses muutusega siseturu ja maailmaturu hindade vahelises suhtes, on vaja kohandada praegu kohaldatavaid eksporditoetusi. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse komisonile kättesaadavat lisateavet, eelkõige seoses muutusega siseturu ja maailmaturu hindade vahelises suhtes, on vaja kohandada praegu kohaldatavaid eksporditoetusi.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1299/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1299/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1299/2006 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. septembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 10.

2

---

LISA

Töötlemata kujul eksporditavatele siirupitele ja teatavatele muudele suhkrutoodetele alates 9. septembrist 2006 kohaldatavad eksporditoetused (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 28,42 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 28,42 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2842 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 28,42 |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2842 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2842 |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2842 (2) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 28,42 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2842 |
| NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Rumeenia, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

28,42

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

28,42

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2842

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

28,42

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2842

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2842

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2842 (2)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

28,42

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2842

NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Rumeenia, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud summasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Põhisummat ei kohaldata komisjoni määruse (EMÜ) nr 3513/92 lisa punktis 2 määratletud tootele (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 12).

---

| 9.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 247/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 247/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1335/2006,

8. september 2006,

kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud veiseliha impordisertifikaatide väljaandmise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 27. mai 1997. aasta määrust (EÜ) nr 936/97, millega avatakse värske, jahutatud ja külmutatud kõrgekvaliteedilise veiseliha ning külmutatud pühvliliha tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 936/97 artiklitega 4 ja 5 nähakse ette impordisertifikaatide taotlemise ja väljaandmise tingimused liha puhul, millele on osutatud artikli 2 punktis f. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 936/97 artiklitega 4 ja 5 nähakse ette impordisertifikaatide taotlemise ja väljaandmise tingimused liha puhul, millele on osutatud artikli 2 punktis f.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 936/97 artikli 2 punktis f määratakse ajavahemikul 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007 kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud, veiseliha, mis vastab eetoodud määruse nõuetele, lubatavaks eritingimustel imporditavaks koguseks 11 500 tonni. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 936/97 artikli 2 punktis f määratakse ajavahemikul 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007 kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud, veiseliha, mis vastab eetoodud määruse nõuetele, lubatavaks eritingimustel imporditavaks koguseks 11 500 tonni.

| (3) | Tuleks meenutada, et käesoleva määrusega ettenähtud sertifikaate võib kogu nende kehtivusaja jooksul kasutada vaid siis, kui peetakse kinni kehtivatest veterinaarsätetest, |
| --- | --- |

(3)

Tuleks meenutada, et käesoleva määrusega ettenähtud sertifikaate võib kogu nende kehtivusaja jooksul kasutada vaid siis, kui peetakse kinni kehtivatest veterinaarsätetest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Iga impordisertifikaadi taotlus, mis on esitatud 1.–5. septembril 2006 kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud veiseliha kohta, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 936/97 artikli 2 punktis f, rahuldatakse täies ulatuses.

2.   Impordisertifikaadi taotlusi saab esitada vastavalt määruse (EÜ) nr 936/97 artiklile 5 2006. aasta oktoobri esimese viie päeva jooksul koguse 3 310,168 tonni ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. septembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 137, 28.5.1997, lk 10. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 408/2006 (ELT L 71, 10.3.2006, lk 3).

2

---

| 9.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 247/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 247/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1336/2006,

8. september 2006,

millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkru sektori teatavate toodete suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 punkti a ja lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate käesoleva määruse lisas nimetatud toodete suhtes alates 1. septembrist 2006 kohaldatavad toetusemäärad kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1303/2006. (2) |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate käesoleva määruse lisas nimetatud toodete suhtes alates 1. septembrist 2006 kohaldatavad toetusemäärad kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1303/2006. (2)

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1303/2006 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest komisjonile praegu kättesaadava teabe suhtes tuleneb, et hetkel kohaldatavaid eksporditoetusi tuleks muuta vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1303/2006 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest komisjonile praegu kättesaadava teabe suhtes tuleneb, et hetkel kohaldatavaid eksporditoetusi tuleks muuta vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga muudetakse määrusega (EÜ) nr 1303/2006 kehtestatud toetusemäärasid vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. septembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. september 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 25.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes alates 9. septembrist 2006 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1701 99 10 | Töötlemata valge suhkur | 28,42 | 28,42 |

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär EUR/100 kg

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1701 99 10

Töötlemata valge suhkur

28,42

28,42

---

(1)  Käesolevas lisa sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. oktoobrist 2004 Bulgaariasse ja alates 1. detsembrist 2005 Rumeeniasse eksporditavate kaupade suhtes ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud, alates 1. veebruarist 2005 Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini eksporditavate kaupade suhtes.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 9.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 247/22 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 247/22

---

AKV–EÜ MINISTRITE NÕUKOGU OTSUS nr 1/2006,

2. juuni 2006,

millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2008–2013 ja muudetakse muudetud AKV–EÜ koostöölepingut

(2006/608/EÜ)

AKV–EÜ MINISTRITE NÕUKOGU,

võttes arvesse Cotonous 23. juunil 2000. aastal allkirjastatud (1) ja Luxembourgis 25. juunil 2005. aastal muudetud (2) koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (edaspidi “AKV–EÜ koostööleping”), eriti selle Ia lisa punkti 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | AKV–EÜ lepingu Ia lisas, mis käsitleb AKV–EÜ koostöölepingu alusel toimuva koostöö mitmeaastast finantsraamistikku üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) järgsel perioodil, on sätestatud, et Euroopa Liit kohustub säilitama AKV riikidele AKV–EÜ koostöölepingu alusel antava abi vähemalt samal tasemel nagu üheksanda EAFi puhul, võttes sealjuures arvesse inflatsiooni, Euroopa Liidu majanduskasvu ja 2004. aastal kümne uue liikmesriigi ühinemisega seotud laienemise mõju, kuid selles ei ole täpselt kindlaks määratud hõlmatud ajavahemikku (viis või kuus aastat), summat ega rahastamismehhanismi (Euroopa Liidu üldeelarve või uus EAF). |
| --- | --- |

(1)

AKV–EÜ lepingu Ia lisas, mis käsitleb AKV–EÜ koostöölepingu alusel toimuva koostöö mitmeaastast finantsraamistikku üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) järgsel perioodil, on sätestatud, et Euroopa Liit kohustub säilitama AKV riikidele AKV–EÜ koostöölepingu alusel antava abi vähemalt samal tasemel nagu üheksanda EAFi puhul, võttes sealjuures arvesse inflatsiooni, Euroopa Liidu majanduskasvu ja 2004. aastal kümne uue liikmesriigi ühinemisega seotud laienemise mõju, kuid selles ei ole täpselt kindlaks määratud hõlmatud ajavahemikku (viis või kuus aastat), summat ega rahastamismehhanismi (Euroopa Liidu üldeelarve või uus EAF).

| (2) | AKV–EÜ koostöölepingu läbivaatamist käsitlevate läbirääkimiste lõpetamise käigus Brüsselis 23. veebruaril 2005 võttis Euroopa Liit endale kohustuse teha võimalikult peatselt ettepanek täpse summa ning kohaldamisaja kohta. |
| --- | --- |

(2)

AKV–EÜ koostöölepingu läbivaatamist käsitlevate läbirääkimiste lõpetamise käigus Brüsselis 23. veebruaril 2005 võttis Euroopa Liit endale kohustuse teha võimalikult peatselt ettepanek täpse summa ning kohaldamisaja kohta.

| (3) | Euroopa Ülemkogu võttis oma 16. detsembri 2005. aasta kohtumisel vastu otsuse täpselt hõlmatava ajavahemiku (kuus aastat), summa (22 682 miljonit eurot jooksevhindades) ja rahastamismehhanismi (kümnes EAF) kohta. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ülemkogu võttis oma 16. detsembri 2005. aasta kohtumisel vastu otsuse täpselt hõlmatava ajavahemiku (kuus aastat), summa (22 682 miljonit eurot jooksevhindades) ja rahastamismehhanismi (kümnes EAF) kohta.

| (4) | AKV riikide rühmal on jätkuvalt õigus saada täiendavaid vahendeid muudest rahastamisvahenditest vastavalt neis vahendites sätestatule kooskõlas AKV–EÜ koostöölepingule lisatud XV deklaratsiooniga. Kui AKV riikide rühm toetab EAFi kaudu rahvusvahelisi või piirkondlikke EAFi algatusi, tuleks tagada sellise toetuse nähtavus, |
| --- | --- |

(4)

AKV riikide rühmal on jätkuvalt õigus saada täiendavaid vahendeid muudest rahastamisvahenditest vastavalt neis vahendites sätestatule kooskõlas AKV–EÜ koostöölepingule lisatud XV deklaratsiooniga. Kui AKV riikide rühm toetab EAFi kaudu rahvusvahelisi või piirkondlikke EAFi algatusi, tuleks tagada sellise toetuse nähtavus,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

AKV–EÜ ministrite nõukogu kiidab heaks käesoleva otsuse lisas esitatud muudatused, mis tehakse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelisse koostöölepingusse, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000. aastal ja mida on muudetud Luxembourgis 25. juunil 2005. aastal.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Port Moresby, 2. juuni 2006

AKV–EÜ ministrite nõukogu nimel

eesistuja

O. ROJAS

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

1

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 26.

2

---

LISA

AKV–EÜ koostöölepingule lisatakse järgmine lisa:

“Ib LISA

Mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2008–2013

| 1. | Alates 1. jaanuarist 2008 annab ühendus AKV riikidele EAFi kaudu käesolevas lepingus ette nähtud eesmärkidel kokku 23 966 miljonit eurot finantsabi nagu määratletud punktides 2 ja 3. |
| --- | --- |

1.

Alates 1. jaanuarist 2008 annab ühendus AKV riikidele EAFi kaudu käesolevas lepingus ette nähtud eesmärkidel kokku 23 966 miljonit eurot finantsabi nagu määratletud punktides 2 ja 3.

| 2. | Kümnenda Euroopa Arengufondi raames antav summa 21 966 miljonit eurot tehakse kättesaadavaks mitmeaastase finantsraamistiku jõustumisel. Nimetatud summa jaotatakse koostöövahendite vahel järgmiselt:






  a) | 17 766 miljonit eurot riiklike ja piirkondlike näidisprogrammide rahastamiseks. Eraldatavaid vahendeid kasutatakse selleks, et:






  i) | rahastada AKV riikide rühma riiklikke näidisprogramme vastavalt käesoleva lepingu IV lisa (rakendus- ja juhtimiskord) artiklitele 1–5; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Kümnenda Euroopa Arengufondi raames antav summa 21 966 miljonit eurot tehakse kättesaadavaks mitmeaastase finantsraamistiku jõustumisel. Nimetatud summa jaotatakse koostöövahendite vahel järgmiselt:

a)

17 766 miljonit eurot riiklike ja piirkondlike näidisprogrammide rahastamiseks. Eraldatavaid vahendeid kasutatakse selleks, et:

i)

rahastada AKV riikide rühma riiklikke näidisprogramme vastavalt käesoleva lepingu IV lisa (rakendus- ja juhtimiskord) artiklitele 1–5;

| ii) | rahastada AKV riikide rühma piirkondlikku ja piirkondadevahelist koostööd ja integratsiooni toetavaid piirkondlikke näidisprogramme vastavalt käesoleva lepingu IV lisa (rakendus- ja juhtimiskord) artiklitele 6–11, artikli 13 lõikele 1 ja artiklile 14; |
| --- | --- |

ii)

rahastada AKV riikide rühma piirkondlikku ja piirkondadevahelist koostööd ja integratsiooni toetavaid piirkondlikke näidisprogramme vastavalt käesoleva lepingu IV lisa (rakendus- ja juhtimiskord) artiklitele 6–11, artikli 13 lõikele 1 ja artiklile 14;

| b) | 2 700 miljonit eurot paljusid või kõiki AKV riike hõlmava AKV riikide ja piirkondade vahelise koostöö rahastamiseks vastavalt käesoleva lepingu IV lisa (rakendus- ja juhtimiskord) artiklile 12, artikli 13 lõikele 2 ja artiklile 14. Nimetatud summa hõlmab struktuurilist toetust ühisinstitutsioonidele: käesoleva lepingu III lisas osutatud ettevõtluse arenduskeskusele (EAK) ja põllumajanduse arenduskeskusele (PAK), mille üle teostatakse järelevalvet vastavalt nimetatud lisas sätestatud eeskirjadele ja menetlustele, ning käesoleva lepingu artiklis 17 osutatud parlamentaarsele ühisassambleele. Nimetatud summa hõlmab ka toetust käesolevale lepingule lisatud protokolli 1 punktides 1 ja 2 osutatud AKV sekretariaadi tegevuskulude katmiseks. |
| --- | --- |

b)

2 700 miljonit eurot paljusid või kõiki AKV riike hõlmava AKV riikide ja piirkondade vahelise koostöö rahastamiseks vastavalt käesoleva lepingu IV lisa (rakendus- ja juhtimiskord) artiklile 12, artikli 13 lõikele 2 ja artiklile 14. Nimetatud summa hõlmab struktuurilist toetust ühisinstitutsioonidele: käesoleva lepingu III lisas osutatud ettevõtluse arenduskeskusele (EAK) ja põllumajanduse arenduskeskusele (PAK), mille üle teostatakse järelevalvet vastavalt nimetatud lisas sätestatud eeskirjadele ja menetlustele, ning käesoleva lepingu artiklis 17 osutatud parlamentaarsele ühisassambleele. Nimetatud summa hõlmab ka toetust käesolevale lepingule lisatud protokolli 1 punktides 1 ja 2 osutatud AKV sekretariaadi tegevuskulude katmiseks.

| c) | 1 500 miljonit eurot investeerimisrahastu rahastamiseks vastavalt käesoleva lepingu II lisas (“Rahastamistingimused”) sätestatud tingimustele; nimetatud summa sisaldab 1 100 miljoni euro väärtuses täiendavaid vahendeid investeerimisrahastule käibefondina kasutamiseks ning 400 miljonit eurot intressitoetuste rahastamiseks, mis on ette nähtud nimetatud lisa artiklites 2 ja 4 kasutamiseks kümnenda EAFi rakendamise perioodil. |
| --- | --- |

c)

1 500 miljonit eurot investeerimisrahastu rahastamiseks vastavalt käesoleva lepingu II lisas (“Rahastamistingimused”) sätestatud tingimustele; nimetatud summa sisaldab 1 100 miljoni euro väärtuses täiendavaid vahendeid investeerimisrahastule käibefondina kasutamiseks ning 400 miljonit eurot intressitoetuste rahastamiseks, mis on ette nähtud nimetatud lisa artiklites 2 ja 4 kasutamiseks kümnenda EAFi rakendamise perioodil.

| 3. | Investeerimisrahastu raames rahastatavaid toiminguid, sealhulgas nendega seotud intressitoetusi haldab Euroopa Investeerimispank (EIP). Kümnenda EAFi raames eraldatavatele summadele lisab EIP kuni 2 000 miljoni euro suuruse summa omavahenditest antavate laenudena. Need vahendid eraldatakse käesoleva lepingu II lisas ette nähtud eesmärkidel kooskõlas EIP põhikirjas sätestatud tingimuste ja nimetatud lisas sätestatud investeeringute rahastamiskorra ja -tingimuste asjakohaste sätetega. Kõiki muid kõnealuse mitmeaastase finantsraamistiku alusel eraldatavaid finantsvahendeid haldab komisjon. |
| --- | --- |

3.

Investeerimisrahastu raames rahastatavaid toiminguid, sealhulgas nendega seotud intressitoetusi haldab Euroopa Investeerimispank (EIP). Kümnenda EAFi raames eraldatavatele summadele lisab EIP kuni 2 000 miljoni euro suuruse summa omavahenditest antavate laenudena. Need vahendid eraldatakse käesoleva lepingu II lisas ette nähtud eesmärkidel kooskõlas EIP põhikirjas sätestatud tingimuste ja nimetatud lisas sätestatud investeeringute rahastamiskorra ja -tingimuste asjakohaste sätetega. Kõiki muid kõnealuse mitmeaastase finantsraamistiku alusel eraldatavaid finantsvahendeid haldab komisjon.

| 4. | Välja arvatud juhul kui nõukogu otsustab ühehäälselt teisiti ei või üheksanda EAFi ja kõigi varasemate EAFide järelejäänud vahendeid siduda pärast 31. detsembrit 2007 või pärast kõnealuse mitmeaastase finantsraamistiku jõustumise kuupäeva, kui see peaks olema nimetatud kuupäevast hilisem; samuti ei või siduda summasid, mis pärast nimetatud kuupäeva vabanevad nendest fondidest rahastatavatest projektidest, välja arvatud pärast nimetatud kuupäeva seotud vahendid ja summad, mis on järele jäänud üheksanda EAFi eelsetest EAFidest rahastatud põllumajandustoodetest saadavate esmaste eksporditulude stabiliseerimise süsteemist (STABEX), ja summad ning tagasimaksed, mis on järele jäänud investeerimisrahastu rahastamiseks eraldatud summadest, välja arvatud nendega seotud intressitoetused, mis kantakse üle kümnendasse EAFi, kus neid kasutatakse kooskõlas käesoleva läbivaadatud lepingu tingimustega. Eespool nimetatud rahalisi vahendeid, mis on seotud pärast 31. detsembrit 2007 kuni käesoleva lepingu jõustumiseni, kasutatakse üksnes ELi haldusaparaadi töövõime tagamiseks ning tegevuskulude katmiseks, et toetada käimasolevaid projekte kuni kümnenda EAFi jõustumiseni. |
| --- | --- |

4.

Välja arvatud juhul kui nõukogu otsustab ühehäälselt teisiti ei või üheksanda EAFi ja kõigi varasemate EAFide järelejäänud vahendeid siduda pärast 31. detsembrit 2007 või pärast kõnealuse mitmeaastase finantsraamistiku jõustumise kuupäeva, kui see peaks olema nimetatud kuupäevast hilisem; samuti ei või siduda summasid, mis pärast nimetatud kuupäeva vabanevad nendest fondidest rahastatavatest projektidest, välja arvatud pärast nimetatud kuupäeva seotud vahendid ja summad, mis on järele jäänud üheksanda EAFi eelsetest EAFidest rahastatud põllumajandustoodetest saadavate esmaste eksporditulude stabiliseerimise süsteemist (STABEX), ja summad ning tagasimaksed, mis on järele jäänud investeerimisrahastu rahastamiseks eraldatud summadest, välja arvatud nendega seotud intressitoetused, mis kantakse üle kümnendasse EAFi, kus neid kasutatakse kooskõlas käesoleva läbivaadatud lepingu tingimustega. Eespool nimetatud rahalisi vahendeid, mis on seotud pärast 31. detsembrit 2007 kuni käesoleva lepingu jõustumiseni, kasutatakse üksnes ELi haldusaparaadi töövõime tagamiseks ning tegevuskulude katmiseks, et toetada käimasolevaid projekte kuni kümnenda EAFi jõustumiseni.

| 5. | Käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku kogusumma hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2013. Kümnenda EAFi rahalisi vahendeid ei või pärast 31. detsembrit 2013 enam siduda, välja arvatud juhul, kui tegemist on investeerimisrahastu rahastamiseks eraldatud summadega (nendega seotud intressitoetused välja arvatud) või kui Euroopa Liidu Nõukogu otsustab komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt teisiti. |
| --- | --- |

5.

Käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku kogusumma hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2013. Kümnenda EAFi rahalisi vahendeid ei või pärast 31. detsembrit 2013 enam siduda, välja arvatud juhul, kui tegemist on investeerimisrahastu rahastamiseks eraldatud summadega (nendega seotud intressitoetused välja arvatud) või kui Euroopa Liidu Nõukogu otsustab komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt teisiti.

| 6. | AKV–EÜ suursaadikute komitee võib AKV–EÜ ministrite nõukogu nimel võtta asjakohaseid meetmeid mitmeaastase finantsraamistiku üldsumma piires, et rahuldada programmitööga seotud vajadused ühe punktis 2 kirjeldatud eraldise raames, sealhulgas vahendite ümberjaotamine eraldiste vahel. |
| --- | --- |

6.

AKV–EÜ suursaadikute komitee võib AKV–EÜ ministrite nõukogu nimel võtta asjakohaseid meetmeid mitmeaastase finantsraamistiku üldsumma piires, et rahuldada programmitööga seotud vajadused ühe punktis 2 kirjeldatud eraldise raames, sealhulgas vahendite ümberjaotamine eraldiste vahel.

| 7. | Lepinguosalised vaatavad tulemused üle ning hindavad kohustuste ja väljamaksete ning antud abi tulemusi ja mõju. Nimetatud tulemuste ülevaade koostatakse komisjoni poolt 2010. aastal tehtava ettepaneku põhjal. Nimetatud ülevaate ja AKV riikide vajaduste hinnangu põhjal tehakse otsus pärast 2013. aastat finantskoostööks eraldatavate vahendite summa kohta. |
| --- | --- |

7.

Lepinguosalised vaatavad tulemused üle ning hindavad kohustuste ja väljamaksete ning antud abi tulemusi ja mõju. Nimetatud tulemuste ülevaade koostatakse komisjoni poolt 2010. aastal tehtava ettepaneku põhjal. Nimetatud ülevaate ja AKV riikide vajaduste hinnangu põhjal tehakse otsus pärast 2013. aastat finantskoostööks eraldatavate vahendite summa kohta.

| 8. | Iga ELi liikmesriik võib teha komisjonile või EIPile vabatahtlikke eraldisi AKV–EÜ koostöölepingu eesmärkide toetamiseks. Liikmesriigid võivad ka kaasfinantseerida projekte või programme, näiteks komisjoni või EIPi juhitavate algatuste raames. Selliste algatuste AKV omand tuleb riigi tasandil tagada.” |
| --- | --- |

8.

Iga ELi liikmesriik võib teha komisjonile või EIPile vabatahtlikke eraldisi AKV–EÜ koostöölepingu eesmärkide toetamiseks. Liikmesriigid võivad ka kaasfinantseerida projekte või programme, näiteks komisjoni või EIPi juhitavate algatuste raames. Selliste algatuste AKV omand tuleb riigi tasandil tagada.”

---

DEKLARATSIOONID

Deklaratsioonid, mis käsitlevad mitmeaastast finantsraamistikku aastateks 2008–2013, mis kiideti heaks AKV–EÜ ministrite nõukogu 31. istungil Port Moresbys, Paapua Uus-Guineas 1. ja 2. juunil 2006. aastal

1.   Majanduskoostöö lepingud: ELi deklaratsioon:

Majanduskoostöö lepingute kui arenguvahendite eesmärgiks on edendada AKV riikide sujuvat ja järkjärgulist integreerumist maailmamajandusse, eelkõige kasutades täielikult piirkondliku integratsiooni ja “lõuna-lõuna kaubanduse” potentsiaali.

Komisjon kinnitab veel kord, et on oluline teha täiendavaid samme ühtse piirkondliku integratsiooni ja valdkondlike reformide suunas, ning et majanduskoostöö lepingute rakendamise tulemusena järkjärguliselt esilekerkivaid vajadusi võetakse arvesse üheksanda EAFi lõppkokkuvõtte ja kümnenda EAFi (mis hõlmab ajavahemikku alates selle jõustumisest 1. jaanuaril 2008) ressursside osas AKVga peetavas programmide koostamise alases dialoogis.

Lisaks tuletab Euroopa Liit meelde oma kohustust lisaks EAFi ressurssidele hiljemalt 2010. aastaks oluliselt suurendada kaubandusabi.

2.   Vabanenud vahendid: Ühenduse deklaratsioon:

2010. aastal esitatavale tulemuste ülevaatele ja komisjoni ettepanekule tuginedes kaalub Euroopa Liidu Nõukogu ühehäälse otsuse vastuvõtmist üheksandast EAFist ja varasematest EAFidest rahastatud AKV projektidest vabanenud kõikide vahendite ülekandmise kohta kümnenda EAFi vabadesse vahenditesse. Võttes arvesse majanduskoostöö lepingute olulisi arengueesmärke, pöörab Euroopa Liidu Nõukogu oma menetluse käigus samuti tähelepanu majanduskoostöö lepingute rakendamisega seonduvate struktuursete kohandumiskulude ja teiste arenguvajaduste osas täiendava toetuse osutamisele.

3.   Intressitoetused: Ühenduse deklaratsioon:

Tunnistades, et EÜ suhkrureformide tulemusel seisavad suhkruprotokolliga ühinenud riikide ees suured kohandumiskulud, püüab Euroopa Investeerimispank suunata osa investeerimisrahastu ressurssidest ja panga omavahenditest investeeringuteks suhkruprotokolliga ühinenud AKV riikide suhkrusektorisse. Vajaduse korral mobiliseeritakse Cotonou lepingu II lisas sätestatud abikõlblikkuskriteeriumide alusel kuni 100 miljoni euro suurune summa, mis võetakse intressitoetuste rahastamiseks ettenähtud summadest, mis on ette nähtud Cotonou lepingu Ib lisa lõike 2 punktis c.

---

Komisjon

| 9.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 247/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 247/26

---

KOMISJONI OTSUS,

4. august 2006,

millega määratakse liikmesriikide kaupa kindlaks Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi jaoks ettenähtud kulukohustuste assigneeringute suunav jaotus ajavahemikuks 2007–2013

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 3473 all)

(2006/609/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega sätestatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi üldsätted, (1) eelkõige selle artikli 18 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 3 lõike 2 punktile c püütakse Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames tugevdada piiriülest koostööd kohalike ja piirkondlike ühisalgatuste ning riikidevahelise koostöö kaudu meetmete abil, mis soodustavad integreeritud territoriaalset arengut, mis on seotud ühenduse prioriteetidega. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 3 lõike 2 punktile c püütakse Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames tugevdada piiriülest koostööd kohalike ja piirkondlike ühisalgatuste ning riikidevahelise koostöö kaudu meetmete abil, mis soodustavad integreeritud territoriaalset arengut, mis on seotud ühenduse prioriteetidega.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 4 lõike 1 punktile c aitab Euroopa Regionaalarengu Fond kaasa nende eesmärkide saavutamisele, millele on osutatud nimetatud määruse artikli 3 lõike 2 punktis c. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 4 lõike 1 punktile c aitab Euroopa Regionaalarengu Fond kaasa nende eesmärkide saavutamisele, millele on osutatud nimetatud määruse artikli 3 lõike 2 punktis c.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 21 lõikele 1 punktile tuleb ajavahemikus 2007–2013 fondidest kulukohustuste täitmiseks kättesaadavatest summadest eraldada 2,52 % Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi vahendite arvele, sealhulgas 73,86 % piiriülese koostöö ja 20,95 % riikidevahelise koostöö rahastamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 21 lõikele 1 punktile tuleb ajavahemikus 2007–2013 fondidest kulukohustuste täitmiseks kättesaadavatest summadest eraldada 2,52 % Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi vahendite arvele, sealhulgas 73,86 % piiriülese koostöö ja 20,95 % riikidevahelise koostöö rahastamiseks.

| (4) | On vaja teha nende rahaliste vahendite suunav jaotus liikmesriikide lõikes, mida tuleb eraldada Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi vahendite jaoks. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 18 lõikele 2 tuleb seda teha kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 II lisas sätestatud kriteeriumide ja metoodikaga. |
| --- | --- |

(4)

On vaja teha nende rahaliste vahendite suunav jaotus liikmesriikide lõikes, mida tuleb eraldada Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi vahendite jaoks. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 18 lõikele 2 tuleb seda teha kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 II lisas sätestatud kriteeriumide ja metoodikaga.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1083/2006 II lisa viiendas lõigus sätestatakse meetod, mille alusel eraldatakse kättesaadavad rahalised vahendid liikmesriikidele ja piirkondadele, kes on abikõlblikud vastavalt nimetatud määruse artikli 7 lõigetele 1 ja 2. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1083/2006 II lisa viiendas lõigus sätestatakse meetod, mille alusel eraldatakse kättesaadavad rahalised vahendid liikmesriikidele ja piirkondadele, kes on abikõlblikud vastavalt nimetatud määruse artikli 7 lõigetele 1 ja 2.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1083/2006 II lisa lõigus 7 määratakse iga liikmesriigi puhul kindlaks fondidest ülekantavate eraldiste piirmäär. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1083/2006 II lisa lõigus 7 määratakse iga liikmesriigi puhul kindlaks fondidest ülekantavate eraldiste piirmäär.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 1083/2006 II lisa lõikudes 12–31 määratakse kindlaks teatavate konkreetsete juhtudega seotud summad ajavahemikuks 2007–2013, sealhulgas konkreetne eraldis PEACE programmile, mida kasutatakse piiriülese programmi raames. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 1083/2006 II lisa lõikudes 12–31 määratakse kindlaks teatavate konkreetsete juhtudega seotud summad ajavahemikuks 2007–2013, sealhulgas konkreetne eraldis PEACE programmile, mida kasutatakse piiriülese programmi raames.

| (8) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklile 24 tuleb ajavahemikus 2007–2013 fondidest kulukohustuste täitmiseks kättesaadavatest summadest eraldada 0,25 % tehnilise abi rahastamiseks komisjoni algatusel; seepärast ei tuleks liikmesriikide eraldiste suunavat jaotust arvestada tehniliseks abiks ettenähtud summa puhul, |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklile 24 tuleb ajavahemikus 2007–2013 fondidest kulukohustuste täitmiseks kättesaadavatest summadest eraldada 0,25 % tehnilise abi rahastamiseks komisjoni algatusel; seepärast ei tuleks liikmesriikide eraldiste suunavat jaotust arvestada tehniliseks abiks ettenähtud summa puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Suunavad liikmesriikide kulukohustuste assigneeringute summad piirkondadele, kes on Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames struktuurifondidest rahastamiseks abikõlblikud, nagu on osutatud (EÜ) nr 1083/2006 artikli 7 lõigetes 1 ja 2, sealhulgas nimetatud määruse II lisas kindlaksmääratud täiendavad summad, esitatakse lisa tabelis 1.

Liikmesriikide kulukohustuste assigneeringute jaotus aastate lõikes, nagu on osutatud eelnevas lõigus, esitatakse I lisa tabelis 2.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 4. august 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Danuta HÜBNER

---

(1)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

1

---

LISA

Kulukohustuste assigneeringute suunav jaotus liikmesriikide kaupa liikmesriikide ja piirkondade puhul, mis on Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames abikõlblikud struktuurifondidest rahastamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013

| Liikmesriik | TABEL 1 – | Assigneeringute summa (eurodes, 2004. aasta hindades) |
| --- | --- | --- |

Liikmesriik

TABEL 1 –

Assigneeringute summa (eurodes, 2004. aasta hindades)

Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames abikõlblikud piirkonnad

Täiendav rahastamine, millele on osutatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 II lisa lõikes:

Piiriülese koostöö assigneeringud

Riikidevahelise koostöö assigneeringud

§21

§22

Sisemised?

Ülekanne ENPIsse

Ülekanne IPAsse

Kokku

België/Belgique

138 683 798

138 683 798

33 648 858

Česká republika

244 455 613

244 455 613

33 227 937

67 403 698

Danmark

74 215 963

74 215 963

17 511 738

Deutschland

439 092 177

439 092 177

268 676 193

46 552 473

Eesti

33 718 404

8 311 000

42 029 404

4 433 962

Ellada

88 684 278

7 027 000

38 296 000

134 007 278

35 790 788

15 983 389

España

265 276 016

98 434 000

363 710 016

132 074 861

France

562 425 071

10 833 000

573 258 071

199 472 091

Ireland

62 519 179

62 519 179

12 789 400

58 300 347

Italia

397 945 802

54 402 000

103 486 000

555 833 802

186 182 745

8 414 488

Kypros

19 762 948

317 000

2 000 000

22 079 948

2 329 361

Latvija

46 828 319

25 380 000

72 208 319

7 617 737

Lietuva

64 395 203

21 417 000

85 812 203

11 299 892

Luxembourg

11 665 819

11 665 819

1 453 448

Magyarország

197 927 680

20 630 000

60 570 000

279 127 680

33 090 573

30 382 588

Malta

11 525 022

700 000

12 225 022

1 289 699

Nederland

166 380 429

166 380 429

52 597 106

Österreich

151 118 200

151 118 200

26 332 104

50 195 673

Polska

332 415 492

153 113 000

485 528 492

124 530 090

38 216 394

Portugal

53 368 153

586 000

53 954 153

33 773 941

Slovenija

43 336 138

23 862 000

67 198 138

6 498 594

18 786 168

Slovensko

159 645 924

7 335 000

166 980 924

17 560 404

17 065 458

Suomi-Finland

54 696 740

35 000 000

89 696 740

16 941 695

Sverige

198 144 807

8 000 000

206 144 807

29 072 222

United Kingdom

306 039 072

306 039 072

192 941 833

141 199 653

Kokku

4 124 266 247

451 485 000

228 214 000

4 803 965 247

1 481 137 272

293 000 329

199 500 000

| Liikmesriik | TABEL 2 – | Assigneeringute jaotus aastate lõikes (eurodes, 2004. aasta hindades) |
| --- | --- | --- |

Liikmesriik

TABEL 2 –

Assigneeringute jaotus aastate lõikes (eurodes, 2004. aasta hindades)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

België/Belgique

24 096 228

24 181 322

24 351 512

24 606 795

24 862 078

25 032 266

25 202 455

Česká republika

48 781 994

48 866 024

49 034 084

49 286 174

49 538 264

49 706 324

49 874 384

Danmark

12 831 919

12 876 204

12 964 775

13 097 631

13 230 487

13 319 057

13 407 628

Deutschland

103 586 333

104 265 787

105 624 694

107 663 056

109 701 417

111 060 324

112 419 232

Eesti

6 568 744

6 579 957

6 602 383

6 636 021

6 669 661

6 692 087

6 714 513

Ellada

25 984 211

26 074 722

26 255 744

26 527 278

26 798 811

26 979 833

27 160 856

España

68 774 676

69 108 679

69 776 686

70 778 697

71 780 706

72 448 713

73 116 720

France

107 291 297

107 795 740

108 804 628

110 317 960

111 831 291

112 840 179

113 849 067

Ireland

18 888 311

18 920 654

18 985 340

19 082 369

19 179 398

19 244 084

19 308 770

Italia

104 312 152

104 782 989

105 724 662

107 137 171

108 549 681

109 491 354

110 433 026

Kypros

3 450 858

3 456 749

3 468 531

3 486 203

3 503 875

3 515 656

3 527 437

Latvija

11 285 384

11 304 648

11 343 177

11 400 970

11 458 763

11 497 293

11 535 821

Lietuva

13 697 617

13 726 193

13 783 345

13 869 074

13 954 803

14 011 955

14 069 108

Luxembourg

1 851 602

1 855 278

1 862 629

1 873 656

1 884 682

1 892 034

1 899 386

Magyarország

48 428 927

48 512 610

48 679 975

48 931 023

49 182 070

49 349 435

49 516 801

Malta

1 910 639

1 913 901

1 920 424

1 930 208

1 939 993

1 946 517

1 953 039

Nederland

30 465 429

30 598 440

30 864 465

31 263 503

31 662 541

31 928 566

32 194 591

Österreich

32 111 794

32 178 385

32 311 568

32 511 341

32 711 114

32 844 296

32 977 479

Polska

90 676 181

90 991 104

91 620 952

92 565 722

93 510 492

94 140 339

94 770 186

Portugal

12 007 919

12 093 330

12 264 151

12 520 384

12 776 615

12 947 437

13 118 258

Slovenija

13 110 890

13 127 323

13 160 192

13 209 495

13 258 798

13 291 667

13 324 535

Slovensko

28 528 175

28 572 584

28 661 400

28 794 625

28 927 850

29 016 668

29 105 484

Suomi-Finland

14 970 879

15 013 723

15 099 410

15 227 942

15 356 473

15 442 160

15 527 848

Sverige

33 150 806

33 224 327

33 371 368

33 591 930

33 812 492

33 959 532

34 106 574

United Kingdom

88 457 084

88 945 013

89 920 872

91 384 662

92 848 450

93 824 309

94 800 168

Kokku

945 220 049

948 965 686

956 456 967

967 693 890

978 930 805

986 422 085

993 913 366

---

Liikmesriikide valitsuste esindajate konverents

| 9.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 247/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 247/30

---

NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJATE OTSUS,

17. juuli 2006,

nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkuleppe (mis käsitleb ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule aastateks 2008–2013 AKV–EÜ koostöölepingu alusel ja finantsabi eraldamist nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa) ajutise rakendamise kohta

(2006/610/EÜ)

NÕUKOGUS KOKKU TULNUD EUROOPA ÜHENDUSE LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma liikmete ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000. aastal Cotonous (edaspidi “AKV–EÜ koostööleping”) (1) ning mida muudeti 25. juunil 2005 Luxembourgis alla kirjutatud lepinguga (edaspidi “AKV–EÜ koostöölepingu muutmise leping”) (2),

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsust 2001/822/EÜ (3) ülemeremaade ja -territooriumide (edaspidi “ÜMT”) assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega,

võttes arvesse komisjoni esitatud eelnõu,

ning arvestades järgmist:

| (1) | AKV–EÜ koostöölepingu muutmise leping ei jõustu enne, kui on täidetud kõigi liikmesriikide põhiseadusest tulenevad nõuded vastavalt AKV–EÜ koostöölepingu artiklile 93. |
| --- | --- |

(1)

AKV–EÜ koostöölepingu muutmise leping ei jõustu enne, kui on täidetud kõigi liikmesriikide põhiseadusest tulenevad nõuded vastavalt AKV–EÜ koostöölepingu artiklile 93.

| (2) | AKV ja EÜ ministrite nõukogu on otsusega nr 5/2005 (4) vastu võtnud üleminekumeetmed, mida kohaldatakse alates AKV–EÜ koostöölepingu muutmise lepingu allakirjutamise kuupäevast jõustumiseni. |
| --- | --- |

(2)

AKV ja EÜ ministrite nõukogu on otsusega nr 5/2005 (4) vastu võtnud üleminekumeetmed, mida kohaldatakse alates AKV–EÜ koostöölepingu muutmise lepingu allakirjutamise kuupäevast jõustumiseni.

| (3) | Vastavalt otsuse nr 5/2005 artiklile 2 kutsutakse liikmesriike ja ühendust astuma samme üleminekumeetmete rakendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt otsuse nr 5/2005 artiklile 2 kutsutakse liikmesriike ja ühendust astuma samme üleminekumeetmete rakendamiseks.

| (4) | 2. juunil 2006 võtsid AKV ja EÜ ministrite nõukogu vastu mitmeaastase finantsraamistiku aastateks 2008–2013, mis on esitatud AKV–EÜ koostöölepingu Ib lisas. |
| --- | --- |

(4)

2. juunil 2006 võtsid AKV ja EÜ ministrite nõukogu vastu mitmeaastase finantsraamistiku aastateks 2008–2013, mis on esitatud AKV–EÜ koostöölepingu Ib lisas.

| (5) | Nõukogus kokku tulnud liikmesriigid saavutasid üksmeele sisekokkuleppe suhtes, milles käsitletakse AKV riikidele ja ÜMTdele antava ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule aastateks 2008–2013. Kõnealune kokkulepe ei jõustu enne, kui iga liikmesriik võtab selle vastu vastavalt oma põhiseadusest tulenevatele nõuetele. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogus kokku tulnud liikmesriigid saavutasid üksmeele sisekokkuleppe suhtes, milles käsitletakse AKV riikidele ja ÜMTdele antava ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule aastateks 2008–2013. Kõnealune kokkulepe ei jõustu enne, kui iga liikmesriik võtab selle vastu vastavalt oma põhiseadusest tulenevatele nõuetele.

| (6) | Sisekokkuleppe teatavaid sätteid tuleks kohaldada ajutiselt kuni kokkuleppe jõustumiseni, |
| --- | --- |

(6)

Sisekokkuleppe teatavaid sätteid tuleks kohaldada ajutiselt kuni kokkuleppe jõustumiseni,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Alates käesoleva otsuse vastvõtmise kuupäevast kohaldatakse ajutiselt järgmisi 10. Euroopa Arengufondi (edaspidi “EAF”) käsitlevaid sisekokkuleppe sätteid:

| 1. | artikli 1 lõiget 7 koostoimes artiklitega 8 ja 9 seni, kuni nõukogu võtab vastu Rumeenia ja Bulgaaria osamaksude lõpliku ajakava ning pärast nende riikide ELiga ühinemist ja vastavuses sisekokkuleppega otsustab lõplikult nende häälte osakaalu ning uue kvalifitseeritud enamuse ja blokeeriva vähemuse saavutamise eeskirjad; |
| --- | --- |

1.

artikli 1 lõiget 7 koostoimes artiklitega 8 ja 9 seni, kuni nõukogu võtab vastu Rumeenia ja Bulgaaria osamaksude lõpliku ajakava ning pärast nende riikide ELiga ühinemist ja vastavuses sisekokkuleppega otsustab lõplikult nende häälte osakaalu ning uue kvalifitseeritud enamuse ja blokeeriva vähemuse saavutamise eeskirjad;

| 2. | artiklit 10, et võtta vastu rakendusmäärus ja finantsmäärus ning muu hulgas asutada EAFi komitee ja investeerimisrahastu komitee seoses artiklitega 8 ja 9. |
| --- | --- |

2.

artiklit 10, et võtta vastu rakendusmäärus ja finantsmäärus ning muu hulgas asutada EAFi komitee ja investeerimisrahastu komitee seoses artiklitega 8 ja 9.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev otsus jääb jõusse kuni sisekokkuleppe jõustumiseni, kusjuures liikmesriikide valitsuste esindajad võivad otsustada pikendada selle jõusoleku kestust.

Brüssel, 17. juuli 2006

Liikmesriikide valitsuste nimel

eesistuja

E. TUOMIOJA

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

1

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 27.

2

(3)  EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1.

3

(4)  ELT L 287, 28.10.2005, lk 1.

4

---

SISEKOKKULEPE NÕUKOGUS

kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ühenduse abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV–EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa

NÕUKOGUS KOKKU TULNUD EUROOPA ÜHENDUSE LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

pärast konsulteerimist komisjoniga,

pärast konsulteerimist Euroopa Investeerimispangaga,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Koostöölepingu ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (1) (edaspidi “AKV–EÜ koostööleping”) Ia lisa punktis 3 sätestatakse, et “kõik mitmeaastase rahandusraamistiku või lepingu vastavate osade vajalikud muudatused otsustab ministrite nõukogu erandina käesoleva lepingu artiklist 95”. |
| --- | --- |

(1)

Koostöölepingu ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (1) (edaspidi “AKV–EÜ koostööleping”) Ia lisa punktis 3 sätestatakse, et “kõik mitmeaastase rahandusraamistiku või lepingu vastavate osade vajalikud muudatused otsustab ministrite nõukogu erandina käesoleva lepingu artiklist 95”.

| (2) | 1.–2. juunil 2006. aastal Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea) kogunenud AKV–EÜ ministrite nõukogu võttis vastu AKV–EÜ koostöölepingu Ib lisa, milles lepiti kokku määrata kindlaks AKV riikidele AKV–EÜ koostöölepingu raames mitmeaastase finantsraamistiku (2008-2013) alusel antav ühenduse abi kogusummas 21 966 miljonit eurot, mis saadakse liikmesriikide rahastatavast 10. Euroopa Arengufondist (edaspidi “10. EAF”). |
| --- | --- |

(2)

1.–2. juunil 2006. aastal Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea) kogunenud AKV–EÜ ministrite nõukogu võttis vastu AKV–EÜ koostöölepingu Ib lisa, milles lepiti kokku määrata kindlaks AKV riikidele AKV–EÜ koostöölepingu raames mitmeaastase finantsraamistiku (2008-2013) alusel antav ühenduse abi kogusummas 21 966 miljonit eurot, mis saadakse liikmesriikide rahastatavast 10. Euroopa Arengufondist (edaspidi “10. EAF”).

| (3) | Nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (2) (edaspidi “assotsieerimise otsus”) kohaldatakse 31. detsembrini 2011. Enne nimetatud kuupäeva tuleks asutamislepingu artikli 187 kohaselt võtta vastu uus otsus. Enne 31. detsembrit 2007 peaks nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt määrama 10. EAFist ÜMTdele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa, aastatel 2008–2013 antava finantsabi suuruseks 286 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (2) (edaspidi “assotsieerimise otsus”) kohaldatakse 31. detsembrini 2011. Enne nimetatud kuupäeva tuleks asutamislepingu artikli 187 kohaselt võtta vastu uus otsus. Enne 31. detsembrit 2007 peaks nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt määrama 10. EAFist ÜMTdele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa, aastatel 2008–2013 antava finantsabi suuruseks 286 miljonit eurot.

| (4) | Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 30. mai 2005. aasta otsusega 2005/446/EÜ, millega kehtestatakse tähtaeg üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) vahendite sidumiseks, (3) määratakse 31. detsember 2007 kuupäevaks, mille möödumisel ei või enam siduda komisjoni hallatava 9. EAFi vahendeid, Euroopa Investeerimispanga (EIP) hallatavaid intressitoetusi ja kõnealuste eraldiste intressist laekunud tulu. Seda kuupäeva võib vajadusel muuta. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 30. mai 2005. aasta otsusega 2005/446/EÜ, millega kehtestatakse tähtaeg üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) vahendite sidumiseks, (3) määratakse 31. detsember 2007 kuupäevaks, mille möödumisel ei või enam siduda komisjoni hallatava 9. EAFi vahendeid, Euroopa Investeerimispanga (EIP) hallatavaid intressitoetusi ja kõnealuste eraldiste intressist laekunud tulu. Seda kuupäeva võib vajadusel muuta.

| (5) | AKV–EÜ koostöölepingu ja assotsieerimise otsuse rakendamiseks tuleks moodustada 10. EAF ning ette näha selle vahendite jaotamise ja liikmesriikide osamaksete tegemise kord. |
| --- | --- |

(5)

AKV–EÜ koostöölepingu ja assotsieerimise otsuse rakendamiseks tuleks moodustada 10. EAF ning ette näha selle vahendite jaotamise ja liikmesriikide osamaksete tegemise kord.

| (6) | Komisjoni aruande alusel vaadatakse 2008.–2009. aastal läbi Euroopa Liidu kulutuste ja vahendite kõik aspektid. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni aruande alusel vaadatakse 2008.–2009. aastal läbi Euroopa Liidu kulutuste ja vahendite kõik aspektid.

| (7) | Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad on kokku leppinud, et 10. EAFist eraldatakse 430 miljonit eurot komisjoni kulude katteks EAFi kavandamisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad on kokku leppinud, et 10. EAFist eraldatakse 430 miljonit eurot komisjoni kulude katteks EAFi kavandamisel ja rakendamisel.

| (8) | Tuleks kehtestada finantskoostöö haldamise eeskirjad. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks kehtestada finantskoostöö haldamise eeskirjad.

| (9) | 12. septembril 2000 võttis nõukogu vastu nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkuleppe ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt AKV–EÜ partnerluslepingu finantsprotokollile ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa (4) (edaspidi “9. EAFi sisekokkulepe”). |
| --- | --- |

(9)

12. septembril 2000 võttis nõukogu vastu nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkuleppe ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt AKV–EÜ partnerluslepingu finantsprotokollile ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa (4) (edaspidi “9. EAFi sisekokkulepe”).

| (10) | Komisjonis tuleks luua liikmesriikide valitsuste esindajate komitee (edaspidi “EAFi komitee”) ning samalaadne komitee tuleks luua ka EIPiga. Komisjoni ja EIPi töö AKV–EÜ koostöölepingu kohaldamisel ning assotsieerimise otsuse vastavad sätted tuleks ühtlustada. |
| --- | --- |

(10)

Komisjonis tuleks luua liikmesriikide valitsuste esindajate komitee (edaspidi “EAFi komitee”) ning samalaadne komitee tuleks luua ka EIPiga. Komisjoni ja EIPi töö AKV–EÜ koostöölepingu kohaldamisel ning assotsieerimise otsuse vastavad sätted tuleks ühtlustada.

| (11) | Võib eeldada, et Bulgaaria ja Rumeenia on 1. jaanuariks 2008 ELiga ühinenud ning liituvad AKV–EÜ koostöölepingu ja käesoleva sisekokkuleppega vastavalt Bulgaaria ja Rumeenia liitumislepingu ja selle protokolli kohaselt võetud kohustustele. |
| --- | --- |

(11)

Võib eeldada, et Bulgaaria ja Rumeenia on 1. jaanuariks 2008 ELiga ühinenud ning liituvad AKV–EÜ koostöölepingu ja käesoleva sisekokkuleppega vastavalt Bulgaaria ja Rumeenia liitumislepingu ja selle protokolli kohaselt võetud kohustustele.

| (12) | 24. mail 2005. aasta järeldustes aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kiirendamise kohta kohustusid nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad õigeaegselt rakendama ja jälgima 2. märtsil 2005. aastal toimunud Pariisi kõrgetasemelisel foorumil vastu võetud Majanduskoostöö- ja Arenguorganisatsiooni (OECD) abi tõhusust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni. |
| --- | --- |

(12)

24. mail 2005. aasta järeldustes aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kiirendamise kohta kohustusid nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad õigeaegselt rakendama ja jälgima 2. märtsil 2005. aastal toimunud Pariisi kõrgetasemelisel foorumil vastu võetud Majanduskoostöö- ja Arenguorganisatsiooni (OECD) abi tõhusust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni.

| (13) | Tuleks meelde tuletada eelnimetatud järeldustes osutatud ametliku arenguabi toetuse (ODA) alaseid eesmärke. EAFi raames tehtud kulutustest liikmesriikidele ja OECD arenguabikomiteele aru andes peaks komisjon eristama ODAga seotud ja ODAga mitteseotud tegevusi. |
| --- | --- |

(13)

Tuleks meelde tuletada eelnimetatud järeldustes osutatud ametliku arenguabi toetuse (ODA) alaseid eesmärke. EAFi raames tehtud kulutustest liikmesriikidele ja OECD arenguabikomiteele aru andes peaks komisjon eristama ODAga seotud ja ODAga mitteseotud tegevusi.

| (14) | 22. detsembril 2005 võtsid nõukogu ja nõukogus kokkutulnud liikmesriikide valitsuste esindajad, Euroopa Parlament ja komisjon vastu ühisavalduse Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: Euroopa konsensus. (5) |
| --- | --- |

(14)

22. detsembril 2005 võtsid nõukogu ja nõukogus kokkutulnud liikmesriikide valitsuste esindajad, Euroopa Parlament ja komisjon vastu ühisavalduse Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: Euroopa konsensus. (5)

| (15) | EAFi raames on endiselt prioriteediks vähim arenenud ja madala sissetulekuga riikide toetamine. |
| --- | --- |

(15)

EAFi raames on endiselt prioriteediks vähim arenenud ja madala sissetulekuga riikide toetamine.

| (16) | Nõukogu kiitis 11. aprillil 2006 heaks põhimõtte rahastada Aafrika rahutagamisrahastut aastatel 2008–2010 AKV riikide vahelistest vahenditest kuni 300 miljoni euro ulatuses. Laiaulatuslik hindamine leiab aset kolmanda aasta jooksul, mille käigus vaadatakse läbi rahastamise tingimused ning samuti tulevaste alternatiivsete rahastamisallikate võimalused, sealhulgas ÜVJP rahastamine, |
| --- | --- |

(16)

Nõukogu kiitis 11. aprillil 2006 heaks põhimõtte rahastada Aafrika rahutagamisrahastut aastatel 2008–2010 AKV riikide vahelistest vahenditest kuni 300 miljoni euro ulatuses. Laiaulatuslik hindamine leiab aset kolmanda aasta jooksul, mille käigus vaadatakse läbi rahastamise tingimused ning samuti tulevaste alternatiivsete rahastamisallikate võimalused, sealhulgas ÜVJP rahastamine,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

1.   PEATÜKK

RAHALISED VAHENDID

Artikkel 1

10. EAFi vahendid

1.   Käesolevaga asutavad liikmesriigid kümnenda Euroopa Arengufondi (edaspidi “10. EAF”).

2.   10. EAF moodustatakse järgmistest osadest:

| a) | kuni 22 682 miljonit eurot liikmesriikide osamaksed, mis jaotuvad järgmiselt:







  Liikmesriik | Jagamispõhimõte | Osamaks (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 3,53 | 800 674 600 |
| Bulgaaria (6) | 0,14 | 31 754 800 |
| Tšehhi Vabariik | 0,51 | 115 678 200 |
| Taani | 2,00 | 453 640 000 |
| Saksamaa | 20,50 | 4 649 810 000 |
| Eesti | 0,05 | 11 341 000 |
| Kreeka | 1,47 | 333 425 400 |
| Hispaania | 7,85 | 1 780 537 000 |
| Prantsusmaa | 19,55 | 4 434 331 000 |
| Iirimaa | 0,91 | 206 406 200 |
| Itaalia | 12,86 | 2 916 905 200 |
| Küpros | 0,09 | 20 413 800 |
| Läti | 0,07 | 15 877 400 |
| Leedu | 0,12 | 27 218 400 |
| Luksemburg | 0,27 | 61 241 400 |
| Ungari | 0,55 | 124 751 000 |
| Malta | 0,03 | 6 804 600 |
| Madalmaad | 4,85 | 1 100 077 000 |
| Austria | 2,41 | 546 636 200 |
| Poola | 1,30 | 294 866 000 |
| Portugal | 1,15 | 260 843 000 |
| Rumeenia (6) | 0,37 | 83 923 400 |
| Sloveenia | 0,18 | 40 827 600 |
| Slovakkia | 0,21 | 47 632 200 |
| Soome | 1,47 | 333 425 400 |
| Rootsi | 2,74 | 621 486 800 |
| Ühendkuningriik | 14,82 | 3 361 472 400 |
| | | 22 682 000 000 |

a)

kuni 22 682 miljonit eurot liikmesriikide osamaksed, mis jaotuvad järgmiselt:

Liikmesriik

Jagamispõhimõte

Osamaks (EUR)

Belgia

3,53

800 674 600

Bulgaaria (6)

0,14

31 754 800

Tšehhi Vabariik

0,51

115 678 200

Taani

2,00

453 640 000

Saksamaa

20,50

4 649 810 000

Eesti

0,05

11 341 000

Kreeka

1,47

333 425 400

Hispaania

7,85

1 780 537 000

Prantsusmaa

19,55

4 434 331 000

Iirimaa

0,91

206 406 200

Itaalia

12,86

2 916 905 200

Küpros

0,09

20 413 800

Läti

0,07

15 877 400

Leedu

0,12

27 218 400

Luksemburg

0,27

61 241 400

Ungari

0,55

124 751 000

Malta

0,03

6 804 600

Madalmaad

4,85

1 100 077 000

Austria

2,41

546 636 200

Poola

1,30

294 866 000

Portugal

1,15

260 843 000

Rumeenia (6)

0,37

83 923 400

Sloveenia

0,18

40 827 600

Slovakkia

0,21

47 632 200

Soome

1,47

333 425 400

Rootsi

2,74

621 486 800

Ühendkuningriik

14,82

3 361 472 400

22 682 000 000

22 682 miljonit eurot on kättesaadavad hetkest, mil jõustub mitmeaastane finantsraamistik, millest

| i) | 21 966 miljonit eurot eraldatakse AKV riikide rühmale; |
| --- | --- |

i)

21 966 miljonit eurot eraldatakse AKV riikide rühmale;

| ii) | 286 miljonit eurot eraldatakse ÜMTdele; |
| --- | --- |

ii)

286 miljonit eurot eraldatakse ÜMTdele;

| iii) | 430 miljonit eurot eraldatakse komisjonile artiklis 6 osutatud kulude katteks, mis on seotud EAFi kavandamise ja rakendamisega. |
| --- | --- |

iii)

430 miljonit eurot eraldatakse komisjonile artiklis 6 osutatud kulude katteks, mis on seotud EAFi kavandamise ja rakendamisega.

| b) | Otsus 2005/446/EÜ, millega määratakse kuupäev, mille möödumisel ei või enam siduda 9. EAFi vahendeid, ei mõjuta AKV–EÜ koostöölepingu I lisas ja assotsieerimise otsuse IIa lisas nimetatud rahalisi vahendeid, mis on eraldatud 9. EAFi alusel, et rahastada assotsieerimise otsuse II C lisas ette nähtud investeerimisrahastu (edaspidi “investeerimisrahastu”) vahendeid. Nimetatud rahalised vahendid kantakse üle 10. EAFi ja neid hallatakse vastavalt 10. EAFi rakenduskorrale AKV–EÜ koostöölepingu kohase mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) jõustumise kuupäevast ja ÜMTdele ajavahemikul 2008–2013 antavat finantsabi käsitlevate nõukogu otsuste jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

b)

Otsus 2005/446/EÜ, millega määratakse kuupäev, mille möödumisel ei või enam siduda 9. EAFi vahendeid, ei mõjuta AKV–EÜ koostöölepingu I lisas ja assotsieerimise otsuse IIa lisas nimetatud rahalisi vahendeid, mis on eraldatud 9. EAFi alusel, et rahastada assotsieerimise otsuse II C lisas ette nähtud investeerimisrahastu (edaspidi “investeerimisrahastu”) vahendeid. Nimetatud rahalised vahendid kantakse üle 10. EAFi ja neid hallatakse vastavalt 10. EAFi rakenduskorrale AKV–EÜ koostöölepingu kohase mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) jõustumise kuupäevast ja ÜMTdele ajavahemikul 2008–2013 antavat finantsabi käsitlevate nõukogu otsuste jõustumise kuupäevast.

3.   Pärast 31. detsembrit 2007 või pärast mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) jõustumise kuupäeva, kui see peaks olema nimetatud kuupäevast hilisem, ei või siduda 9. EAFi ja kõigi varasemate EAFide järelejäänud vahendeid, välja arvatud pärast nimetatud jõustumise kuupäeva vabanevad vahendid ja summad, mis on järele jäänud 9. EAFi eelsetest EAFidest rahastatud põllumajandustoodetest saadavate eksporditulude stabiliseerimise tagamise süsteemist (STABEX), ja lõike 2 punktis b nimetatud vahendid. Kõnealuseid summasid, mida eelmainitu kohaselt võidakse siduda pärast 31. detsembrit 2007 ja kuni käesoleva lepingu jõustumiseni, kasutatakse üksnes ELi haldussüsteemi töövõime tagamiseks ning käimasolevate projektidega seotud jooksvate kulude katmiseks 10. EAFi jõustumiseni.

4.   Kui nõukogu ei ole komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt otsustanud teisiti, ei seota enam 9. EAFi kohastest projektidest või eelmistest EAFidest pärast 31. detsembrit 2007 vabanevaid vahendeid, välja arvatud pärast nimetatud jõustumise kuupäeva vabanevad vahendid ja summad, mis on järele jäänud 9. EAFi eelsetest EAFidest rahastatud põllumajandustoodetest saadavate eksporditulude stabiliseerimise tagamise süsteemist (STABEX) ja mis kantakse automaatselt üle artikli 2 lõike a punktis i ja artikli 3 lõikes 1 osutatud vastavatesse riiklikesse näidisprogrammidesse, ning lõike 2 punktis b nimetatud vahendid.

5.   10. EAFi vahendite kogusumma katab ajavahemiku 1. jaanuar 2008 kuni 31. detsember 2013. EAFi vahendeid ei või pärast 31. detsembrit 2013 enam siduda, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt teisiti.

6.   Varasemate EAFide raames võetud kulukohustuste alusel rahastatud meetmetest ning komisjoni hallatud ja AKV–EÜ koostöölepingu IV lisa artikli 37 lõikes 1 nimetatud Euroopa makseasutustes hoiustatud 10. EAFi vahenditest saadav intressitulu kantakse ühele või mitmele komisjoni nimel avatud pangakontole ning seda kasutatakse artikli 6 tingimuste kohaselt. EIP hallatava 10. EAFi vahenditest saadava intressitulu kasutamine määratakse kindlaks artikli 10 lõikes 2 osutatud finantsmääruse raames.

7.   Kui ELiga ühineb uus riik, võib lõike 2 punktis a loetletud osamaksude jaotust muuta komisjoni ettepanekul nõukogu ühehäälse otsusega.

8.   Rahalisi vahendeid võib kohandada nõukogu ühehäälse otsusega AKV–EÜ koostöölepingu artikli 62 lõike 2 kohaselt.

9.   Ilma, et see piiraks artiklis 8 sätestatud otsustamisprotsessi ja -eeskirju, võivad kõik liikmesriigid vabatahtlikult anda komisjoni või EIPi käsutusse vahendeid AKV–EÜ koostöölepingu eesmärkide toetamiseks. Liikmesriigid võivad samuti kaasrahastada näiteks komisjoni või EIPi hallatavate konkreetsete algatuste raames projekte või programme. AKV osalus selliste algatuste riiklikul tasandil peab olema tagatud.

Artiklis 10 osutatud rakendus- ja finantsmäärus sisaldab sätteid, mis on vajalikud EAFi poolseks kaasrahastamiseks ning samuti liikmesriikide poolt läbiviidavaks kaasrahastamiseks. Liikmesriigid teatavad oma vabatahtlikest osamaksudest eelnevalt nõukogule.

10.   Nõukogu viib vastavalt AKV–EÜ koostöölepingu finantsprotokolli lõikele 7 ning koos AKV riikidega läbi tulemuste analüüsi, hinnates kulukohustuste ja väljamaksete seisu ning antud abi tulemuslikkust ja mõju. Analüüs viiakse läbi komisjoni poolt 2010. aastal ettevalmistatava ettepaneku alusel. Kõnealune analüüs aitab kaasa otsuse vastuvõtmisele, milles käsitletakse finantskoostööle pärast aastat 2013 eraldatava summa suurust.

Artikkel 2

AKV riikidele eraldatud vahendid

Artikli 1 lõike 2 punkti a alapunktis i nimetatud 21 966 miljonit eurot jagatakse koostöövahendite vahel järgmiselt:

| a) | 17 766 miljonit eurot riiklike ja piirkondlike näidisprogrammide rahastamiseks. Neid vahendeid kasutatakse:






  i) | AKV riikide näidisprogrammide rahastamiseks vastavalt AKV–EÜ koostöölepingu IV lisa artiklitele 1–5; |
| --- | --- | --- |

a)

17 766 miljonit eurot riiklike ja piirkondlike näidisprogrammide rahastamiseks. Neid vahendeid kasutatakse:

i)

AKV riikide näidisprogrammide rahastamiseks vastavalt AKV–EÜ koostöölepingu IV lisa artiklitele 1–5;

| ii) | AKV riikide piirkondlikku ja piirkondadevahelist koostööd ning integratsiooni toetavate piirkondlike näidisprogrammide rahastamiseks vastavalt AKV–EÜ koostöölepingu IV lisa artiklitele 6–11, artikli 13 lõikele 1 ja artiklile 14. |
| --- | --- |

ii)

AKV riikide piirkondlikku ja piirkondadevahelist koostööd ning integratsiooni toetavate piirkondlike näidisprogrammide rahastamiseks vastavalt AKV–EÜ koostöölepingu IV lisa artiklitele 6–11, artikli 13 lõikele 1 ja artiklile 14.

| b) | 2 700 miljonit eurot mõningaid või kõiki AKV riike hõlmava AKV riikide vahelise ja piirkondadevahelise koostöö rahastamiseks, sealhulgas vastavalt AKV–EÜ koostöölepingu rakendus- ja juhtimiskorda käsitleva IV lisa artiklile 12, artikli 13 lõikele 2 ja artiklile 14. See vahend hõlmab struktuurilist abi ühisinstitutsioonidele, milleks on AKV–EÜ koostöölepingu III lisas osutatud ettevõtluse arenduskeskus (EAK) ja põllumajanduse arenduskeskus (PAK), mille üle teostatakse järelevalvet vastavalt nimetatud lisas sätestatud eeskirjadele ja menetlustele, ning artiklis 17 osutatud parlamentaarne ühisassamblee. Kõnealuse vahendiga kaetakse samuti AKV–EÜ koostöölepingule lisatud 1. protokolli punktides 1 ja 2 märgitud AKV sekretariaadi kulud. |
| --- | --- |

b)

2 700 miljonit eurot mõningaid või kõiki AKV riike hõlmava AKV riikide vahelise ja piirkondadevahelise koostöö rahastamiseks, sealhulgas vastavalt AKV–EÜ koostöölepingu rakendus- ja juhtimiskorda käsitleva IV lisa artiklile 12, artikli 13 lõikele 2 ja artiklile 14. See vahend hõlmab struktuurilist abi ühisinstitutsioonidele, milleks on AKV–EÜ koostöölepingu III lisas osutatud ettevõtluse arenduskeskus (EAK) ja põllumajanduse arenduskeskus (PAK), mille üle teostatakse järelevalvet vastavalt nimetatud lisas sätestatud eeskirjadele ja menetlustele, ning artiklis 17 osutatud parlamentaarne ühisassamblee. Kõnealuse vahendiga kaetakse samuti AKV–EÜ koostöölepingule lisatud 1. protokolli punktides 1 ja 2 märgitud AKV sekretariaadi kulud.

| c) | Eksporditulu lühiajalistest kõikumistest tulenevate kahjulike mõjude leevendamiseks võib osa punktides a ja b nimetatud vahenditest kasutada välistele mõjuritele ja ettenägematutele vajadustele reageerimiseks, sealhulgas vajadusel täiendava lühiajalise humanitaar- või hädaabi andmiseks, kui sellist toetust ei saa rahastada ühenduse eelarvest. |
| --- | --- |

c)

Eksporditulu lühiajalistest kõikumistest tulenevate kahjulike mõjude leevendamiseks võib osa punktides a ja b nimetatud vahenditest kasutada välistele mõjuritele ja ettenägematutele vajadustele reageerimiseks, sealhulgas vajadusel täiendava lühiajalise humanitaar- või hädaabi andmiseks, kui sellist toetust ei saa rahastada ühenduse eelarvest.

| d) | 1 500 miljonit eurot eraldatakse EIPile investeerimisrahastu rahastamiseks vastavalt AKV–EÜ koostöölepingu II lisas sätestatud tingimustele; nimetatud summa sisaldab 1 100 miljoni euro suurust täiendavat sissemakset investeerimisrahastusse, mida hallatakse kui käibefondi, ja 400 miljonit eurot tagastamatu abirahana AKV–EÜ koostöölepingu II lisa artiklites 2 ja 4 sätestatud intressitoetuste rahastamiseks 10. EAFi kehtivuse ajal. |
| --- | --- |

d)

1 500 miljonit eurot eraldatakse EIPile investeerimisrahastu rahastamiseks vastavalt AKV–EÜ koostöölepingu II lisas sätestatud tingimustele; nimetatud summa sisaldab 1 100 miljoni euro suurust täiendavat sissemakset investeerimisrahastusse, mida hallatakse kui käibefondi, ja 400 miljonit eurot tagastamatu abirahana AKV–EÜ koostöölepingu II lisa artiklites 2 ja 4 sätestatud intressitoetuste rahastamiseks 10. EAFi kehtivuse ajal.

Artikkel 3

ÜMTdele eraldatud vahendid

1.   Artikli 1 lõike 2 punkti a alapunktis ii nimetatud 286 miljonit eurot jaotatakse enne 31. detsembrit 2007 vastu võetud nõukogu otsuse alusel, millega muudetakse assotsieerimise otsust asutamiselepingu artikli 187 kohaselt; 256 miljonit eurot nimetatud summast eraldatakse riiklike ja piirkondlike näidisprogrammide rahastamiseks ning 30 miljonit eurot eraldisena EIPile investeerimisrahastu rahastamiseks vastavalt assotsieerimise otsusele.

2.   Kui mõni ÜMT iseseisvub ja ühineb AKV–EÜ koostöölepinguga, vähendatakse lõikes 1 osutatud summasid ja suurendatakse vastavalt artikli 2 punkti a alapunktis i osutatud summasid nõukogu ühehäälse otsusega komisjoni ettepaneku alusel.

Artikkel 4

Laenud EIPi omavahenditest

1.   Investeerimisrahastule 9. EAFi raames eraldatud artikli 1 lõike 2 punktis b nimetatud summale ja artikli 2 punktis d nimetatud summale lisatakse soovituslik summa kuni 2 030 miljonit eurot laenudena EIPi omavahenditest. Nendest vahenditest eraldatakse kuni 2 000 miljonit eurot AKV–EÜ koostöölepingu II lisas ettenähtud otsttarveteks ja kuni 30 miljonit eurot assotsieerimise otsuses sätestatud otstarveteks kooskõlas panga põhikirjas sätestatud tingimuste ning AKV–EÜ koostöölepingu II lisas ja assotsieerimise otsuses sätestatud investeeringute rahastamistingimuste asjakohaste sätetega.

2.   Liikmesriigid kohustuvad keeldumisõiguseta tegutsema EIPi garandina loobudes igasugusest keeldumisõigusest ning võrdeliselt oma osamaksuga selle kapitalis kõikide finantskohustuste puhul, mis laenusaajate jaoks tulenevad AKV–EÜ koostöölepingu II lisa artikli 1 ja assotsieerimise otsuse vastavate sätete kohastest EIPi poolt omavahendite arvel sõlmitud laenulepingutest.

3.   Lõikes 2 osutatud tagatist piiratakse 75 % EIPi poolt kõikide laenulepingute alusel avatavatest krediitidest, kuid see peab katma kõik riskid.

4.   Lõikest 2 tulenevad kohustused määratakse kindlaks iga liikmesriigi ja EIPi vahelises garantiilepingus.

Artikkel 5

EIPi hallatavad meetmed

1.   EAFile eelnenud EAFide raames AKV riikidele, ÜMTdele ning Prantsusmaa ülemeredepartemangudele antud erilaenudega seotud maksed EIPile ning võetud riskikapitalimeetmetest saadavad tulud ja sissetulekud tagastatakse liikmesriikidele võrdeliselt nende osamaksudega EAFi, millega summad on seotud, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab komisjoni ettepanekul ühehäälselt paigutada need reservi või eraldada muuks otstarbeks.

2.   Eelnevalt lahutatakse liikmesriikidele tagastavatest summadest EIPile ettenähtud vahendustasu lõikes 1 osutatud laenude ja meetmete haldamise eest.

3.   Investeerimisrahastu raames 9. ja 10. EAFi alusel võetavatest meetmetest saadavaid EIPi tulusid ja sissetulekuid kasutatakse rahastu raames edaspidi võetavateks meetmeteks vastavalt AKV–EÜ koostöölepingu II lisa artiklile 3 pärast investeerimisrahastuga seotud erikulude ja -kohustuste mahaarvamist.

4.   EIPile makstakse täielikku hüvitist lõikes 3 nimetatud investeerimisrahastu meetmete haldamise eest kooskõlas AKV–EÜ koostöölepingu II lisa artikli 3 lõike 1 punktiga a.

Artikkel 6

Vahendid EAFiga seotud toetuskulude katmiseks

1.   Toetusmeetmete kulud kaetakse EAFi vahenditega. Artikli 1 lõike 2 punkti a alapunktis iii ja artikli 1 lõikes 5 osutatud vahendid katavad need EAFi kavandamise ja rakendamisega seotud kulutused, mida artikli 10 lõikes 1 osutatud määruses osutatud strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid ei hõlma.

2.   Toetusmeetmeteks ettenähtud vahenditest võib katta kulusid, mis on seotud

| a) | komisjoni hallatavate EAFi vahendite kavandamiseks ja rakendamiseks otseselt vajalike ettevalmistuste, järelmeetmete, kontrolli, raamatupidamise, auditeerimise ja hindamisega; |
| --- | --- |

a)

komisjoni hallatavate EAFi vahendite kavandamiseks ja rakendamiseks otseselt vajalike ettevalmistuste, järelmeetmete, kontrolli, raamatupidamise, auditeerimise ja hindamisega;

| b) | nimetatud eesmärkide saavutamisega (nt arengupoliitikaalane uurimustöö, kohtumised, teabevahetus, teadlikkuse tõstmine, koolitus ja reklaam, teabevahetuse arvutivõrkudega seotud kulutused) ning |
| --- | --- |

b)

nimetatud eesmärkide saavutamisega (nt arengupoliitikaalane uurimustöö, kohtumised, teabevahetus, teadlikkuse tõstmine, koolitus ja reklaam, teabevahetuse arvutivõrkudega seotud kulutused) ning

| c) | arvutivõrkudega teabevahetuseks või muu haldus- või tehnilise toega seotud kulusid, mis võivad komisjonil seoses EAFi haldamisega tekkida. |
| --- | --- |

c)

arvutivõrkudega teabevahetuseks või muu haldus- või tehnilise toega seotud kulusid, mis võivad komisjonil seoses EAFi haldamisega tekkida.

Lisaks kasutatakse neid vahendeid komisjoni peakontoris ja delegatsioonides selliste haldustoetuskulude katmiseks, mis on vajalikud AKV–EÜ koostöölepingu ja assotsieerimise otsuse raames rahastatavate meetmete haldamiseks.

Vahendeid ei eraldata Euroopa avaliku teenistuse põhiülesannetega tegelemiseks, s.t komisjoni koosseisulistele töötajatele.

2.   PEATÜKK

RAKENDUS- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 7

10. EAFi osamaksud

1.   Komisjon, võttes arvesse EIPi prognoosi investeerimisrahastu haldamise ja tegevuse kohta, kinnitab igal aastal ja edastab 15. oktoobriks nõukogule kulukohustuste ja maksete kalkulatsiooni ning käesoleva ja kahe järgmise eelarveaasta osamaksunõuete aastased määrad. Nimetatud summa aluseks on suutlikkus tagada tõhusalt ettepanekule vastav vahendite tase.

2.   Komisjoni ettepaneku alusel, milles täpsustatakse komisjonile ja EIPile kuuluv osa, määrab nõukogu artikli 8 kohaselt kvalifitseeritud häälteenamusega aastaste osamaksude ülemmäära teiseks komisjoni ettepanekule järgnevaks aastaks (n+2) ning eelneval aastal määratud ülemmäära piires aastaste osamaksunõuete ülemmäära esimeseks komisjoni ettepanekule järgnevaks aastaks (n+1).

3.   Kui lõike 2 kohaselt määratud osamaksud erinevad EAFi kõnealuse eelarveaasta tegelikest vajadustest, esitab komisjon ettepanekud osamaksude muutmise kohta lõikes 2 määratletud ülemmäära piires nõukogule, kes teeb otsuse artiklis 8 sätestatud kvalifitseeritud häälteenamusega.

4.   Osamaksud ei tohi ületada lõikes 2 osutatud ülemmäära ning ülemmäära ei ole võimalik suurendada, välja arvatud, kui nõukogu on seda vastavalt artiklile 8 kvalifitseeritud häälteenamusega otsustanud erivajadustel, mis tulenevad erandlikest või ettenägematutest asjaoludest nagu näiteks kriisijärgsed olukorrad. Sellisel juhul tagavad komisjon ja nõukogu, et osamaksud vastavad eeldatavatele maksetele.

5.   Komisjon, võttes arvesse EIPi prognoosi, edastab 15. oktoobriks nõukogule oma kulukalkulatsioonid kohustuste, väljamaksete ja osamaksude osas iga lõikes 1 osutatud aastale järgneva kolme aasta kohta.

6.   Mis puudutab kooskõlas artikli 1 lõike 2 punktiga b ja artikli 1 lõikega 3 eelmistest EAFidest 10. EAFi ülekantud summasid, arvutatakse iga liikmesriigi osamaks proportsionaalselt selle liikmesriigi osamaksuga vastavasse EAFi.

9. EAFi ja eelmise EAFi vahendite puhul, mida ei ole kantud 10. EAFi, arvutatakse nende mõju iga liikmesriigi osamaksule proportsionaalselt selle liikmesriigi osamaksuga 9. EAFi.

7.   Liikmesriikide osamaksude tasumise üksikasjalikud eeskirjad nähakse ette artikli 10 lõikes 2 osutatud finantsmäärusega.

Artikkel 8

Euroopa Arengufondi komitee

1.   Komisjoni juurde moodustatakse liikmesriikide valitsuste esindajatest koosnev komitee (edaspidi “EAFi komitee”) komisjoni hallatavate 10. EAFi vahendite jaoks. EAFi komitee eesistuja on komisjoni esindaja ja selle sekretariaaditeenuste eest hoolitseb komisjon. Komitee tööst võtab osa EIPi esindaja.

2.   Euroopa Arengufondi komitees arvestatakse liikmesriikide hääli järgmiselt:

| Liikmesriik | Häälte osakaal EL-27 |
| --- | --- |
| Belgia | 35 |
| Bulgaaria (7) | [1] |
| Tšehhi Vabariik | 5 |
| Taani | 20 |
| Saksamaa | 205 |
| Eesti | 1 |
| Kreeka | 15 |
| Hispaania | 79 |
| Prantsusmaa | 196 |
| Iirimaa | 9 |
| Itaalia | 129 |
| Küpros | 1 |
| Läti | 1 |
| Leedu | 1 |
| Luksemburg | 3 |
| Ungari | 6 |
| Malta | 1 |
| Madalmaad | 49 |
| Austria | 24 |
| Poola | 13 |
| Portugal | 12 |
| Rumeenia (7) | [4] |
| Sloveenia | 2 |
| Slovakkia | 2 |
| Soome | 15 |
| Rootsi | 27 |
| Ühendkuningriik | 148 |
| EL-25 kokku | 999 |
| EL-27 kokku (7) | [1 004] |

Liikmesriik

Häälte osakaal EL-27

Belgia

35

Bulgaaria (7)

[1]

Tšehhi Vabariik

5

Taani

20

Saksamaa

205

Eesti

1

Kreeka

15

Hispaania

79

Prantsusmaa

196

Iirimaa

9

Itaalia

129

Küpros

1

Läti

1

Leedu

1

Luksemburg

3

Ungari

6

Malta

1

Madalmaad

49

Austria

24

Poola

13

Portugal

12

Rumeenia (7)

[4]

Sloveenia

2

Slovakkia

2

Soome

15

Rootsi

27

Ühendkuningriik

148

EL-25 kokku

999

EL-27 kokku (7)

[1 004]

3.   EAFi komitee võtab otsuseid vastu kvalifitseeritud häälteenamusega, milleks on 720 häält 999st ning mis esindab vähemalt 13 liikmesriigi poolthääli. Blokeeriv vähemus on 280 häält.

4.   Kui ELiga ühineb uus liikmesriik, muudetakse lõikes 2 ettenähtud arvestust ja lõikes 3 osutatud kvalifitseeritud häälteenamust nõukogu ühehäälse otsusega.

5.   Nõukogu võtab ühehäälselt vastu EAFi komitee töökorra.

Artikkel 9

Investeerimisrahastu komitee

1.   EIPi egiidi all asutatakse komitee (edaspidi “investeerimisrahastu komitee”), mis koosneb liikmesriikide valitsuste esindajatest ja komisjoni esindajast. EIP täidab komitee sekretariaadi ülesandeid ja osutab komiteele abiteenuseid. Investeerimisrahastu komitee esimees valitakse investeerimisrahastu komitee liikmete poolt endi seast.

2.   Nõukogu võtab ühehäälselt vastu investeerimisrahastu komitee töökorra.

3.   Investeerimisrahastu komitee võtab otsuseid vastu kvalifitseeritud häälteenamusega artikli 8 lõigetes 2 ja 3 sätestatud arvestusele.

Artikkel 10

Rakendussätted

1.   Kuni nõukogu otsuseni 10. EAFi rakendusmäärust käsitleva otsuse kohta, jäävad jõusse 9. EAFi sisekokkuleppe artiklite 14–30 kõik asjaomased sätted, ilma et see piiraks käesoleva kokkuleppe artikli 8 kohaldamist ning selles sätestatud liikmesriikide hääleõigust. Rakendusmäärus võetakse vastu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast EIPga nõupidamist.

Rakendusmäärus sisaldab kavandamis- ja otsustamismenetluste asjakohaseid muudatusi ja parandusi ning sellega ühtlustatakse selles ulatuses, mis võimalik ühenduse ja EAFi menetlusi, sealhulgas kaasrahastamise aspektide osas. Lisaks kehtestatakse sellega spetsiaalne halduskord rahutagamisrahastu rakendamiseks. Tuletades meelde, et AKV–EÜ koostöölepingu artikli 11 lõike 6 ning artiklite 11a ja 11b rakendamiseks ette nähtud finants- ja tehnilist abi rahastatakse muudest konkreetsetest vahenditest ja mitte AKV–EÜ koostöö rahastamiseks ette nähtud vahenditest, peab nende sätete alusel arendatavad tegevused heaks kiitma eelnevalt määratletud eelarvehaldusmenetluse kaudu.

2.   Nõukogu võtab finantsmääruse vastavalt artiklis 8 sätestatule vastu kvalifitseeritud häälteenamusega enne AKV–EÜ koostöölepingu jõustumist komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast seda, kui oma arvamused on esitanud EIP teda puudutavate sätete osas ja kontrollikoda.

3.   Komisjon teeb ettepaneku lõigetes 1 ja 2 osutatud määruste kohta, milles nähakse muu hulgas ette võimalus delegeerida ülesannete elluviimine kolmandatele isikutele.

Artikkel 11

Finantsrakendamine, raamatupidamine, auditeerimine ja täitmine

1.   Komisjon teostab artikli 1 lõike 8, artikli 2 punktide a, b ja c, artikli 3 lõike 1 ja artikli 6 kohaselt enda hallatavate meetmete finantsrakendamist ning rahastab projekte ja programme kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud finantsmäärusega. Alusetult makstud summade tagasimaksmiseks pööratakse komisjoni otsused täitmisele vastavalt EÜ asutamislepingu artiklis 256 sätestatud korrale.

2.   EIP haldab investeerimisrahastut ja kasutab seda ühenduse nimel meetmete võtmiseks kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud finantsmääruses sätestatud eeskirjadega. Seda tehes tegutseb EIP ühenduse nimel ning vastutusel. Kõik nimetatud meetmetest tulenevad õigused, eelkõige krediidiandja või omaniku õigused kuuluvad liikmesriikidele.

3.   EIP teostab vastavalt oma põhikirjale ja parimatele pangandustavadele selliste meetmete finantsrakendamist, mida vastavalt artiklile 4 teostatakse laenudena panga omavahenditest, millele on vajaduse korral liidetud intressitoetus EIPi vahenditest.

4.   Komisjon koostab ja kiidab heaks EAFi iga eelarveaasta raamatupidamisaruande ning edastab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.

5.   Komisjon teeb kontrollikojale kättesaadavaks artiklis 10 osutatud teabe, et viimane saaks dokumentaalsete tõendite alusel kontrollida EAFi vahenditest antud abi.

6.   EIP saadab igal aastal komisjonile ja nõukogule aastaaruande enda hallatavatest EAFi vahenditest rahastatavate meetmete täideviimise kohta.

7.   Kontrollikoda kasutab käesoleva artikli lõike 9 kohaste EAFi teostatavate meetmete osas endale EÜ asutamislepingu artikliga 248 antud volitusi. Kontrollikoja volituste täitmise tingimused sätestatakse artikli 10 lõikes 2 osutatud finantsmäärusega.

8.   EAFi finantshaldamise täitmine (välja arvatud EIPi hallatavad meetmed) antakse komisjonile Euroopa Parlamendi poolt nõukogu soovituse alusel, kes võtab otsuse vastu artiklis 8 sätestatud kvalifitseeritud häälteenamuse alusel.

9.   EIPi hallatavatest EAFi vahenditest rahastatavate meetmete kontrollimisel ja heakskiitmisel kohaldatakse EIPi põhikirjaga selleks ettenähtud korda.

Artikkel 12

Ülevaatamisklausel

Nõukogu võib komisjoni ettepaneku alusel ühehäälselt otsustada muuta artikli 1 lõiget 3 ja II peatükis sisalduvaid artikleid, välja arvatud artiklit 8. EIP on seotud komisjoni ettepanekutega, mis seonduvad EIPi ja investeerimisrahastu tegevusega.

Artikkel 13

Ratifitseerimine, jõustumine ja kestus

1.   Iga liikmesriik kiidab käesoleva kokkuleppe heaks oma põhiseadusest tulenevate nõuete kohaselt. Iga liikmesriigi valitsus teeb käesoleva kokkuleppe jõustamiseks vajaliku menetluse täitmise lõpetamise teatavaks Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile.

2.   Käesolev kokkulepe jõustub viimase liikmesriigi poolt käesoleva kokkuleppe heakskiitmisest teatamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

3.   Kokkuleppe kestus on sama, mis AKV–EÜ lepingu Ib lisa mitmeaastasel finantsraamistikul. Siiski jääb käesolev kokkulepe olenemata artikli 1 lõikest 4 jõusse nii kauaks kui seda on vaja AKV–EÜ koostöölepingu ja assotsieerimise otsuse ning nimetatud mitmeaastase finantsraamistiku alusel rahastatud meetmete täielikuks rakendamiseks.

Artikkel 14

Autentsed keeled

Käesolev kokkulepe, mille originaal on koostatud ühes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures tekstid kõigis nendes keeltes on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi arhiivi, kes edastab tõestatud koopia iga allakirjutanud riigi valitsusele.

Hecho en Bruselas, el diecisiete de julio de dos mil seis.

V Bruselu dne sedmnáctého července dva tisíce šest.

Udfærdiget i Bruxelles den syttende juli to tusind og seks.

Geschehen zu Brüssel am siebzehnten Juli zweitausendsechs.

Kahe tuhande kuuenda aasta juulikuu seitsmeteistkümnendal päeval Brüsselis.

'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα επτά Ιουλίου δύο χιλιάδες έξι.

Done at Brussels on the seventeenth day of July in the year two thousand and six.

Fait à Bruxelles, le dix-sept juillet deux mille six.

Fatto a Bruxelles, addì diciassette luglio duemilasei.

Briselē, divtūkstoš sestā gada septiņpadsmitajā jūlijā.

Priimta du tūkstančiai šeštų metų liepos septynioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kettőezer hatodik év július tizenhetedik napján.

Magħmul fi Brussel, fis-sbatax jum ta' Lulju tas-sena elfejn u sitta.

Gedaan te Brussel, de zeventiende juli tweeduizend zes.

Sporządzono w Brukseli, dnia siedemnastego lipca roku dwa tysiące szóstego.

Feito em Bruxelas, em dezassete de Julho de dois mil e seis.

V Bruseli dňa sedemnásteho júla dvetisícšesť.

V Bruslju, sedemnajstega julija leta dva tisoč šest.

Tehty Brysselissä seitsemäntenätoista päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattakuusi.

Som skedde i Bryssel den sjuttonde juli tjugohundrasex.

Pour Sa Majesté le Roi des Belges

Voor Zijne Majesteit de Koning der Belgen

Für Seine Majestät den König der Belgier

Image

Za prezidenta České republiky

Image

For Hendes Majestæt Danmarks Dronning

Image

Für den Präsidenten der Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi Presidendi nimel

Image

Για τον Πρόεδρο της Ελληνικής Δημοκρατίας

Image

Por Su Majestad el Rey de España

Image

Pour le Président de la République française

Image

Thar ceann Uachtarán na hÉireann

For the President of Ireland

Image

Per il Presidente della Repubblica italiana

Image

Για τον Πρόεδρο της Κυπριακής Δημοκρατίας

Image

Latvijas Republikas Valsts prezidentes vārdā

Image

Lietuvos Respublikos Prezidento vardu

Image

Pour Son Altesse Royale le Grand-Duc de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság Elnöke részéről

Image

Għall-President ta' Malta

Image

Voor Hare Majesteit de Koningin der Nederlanden

Image

Für den Bundespräsidenten der Republik Österreich

Image

Za Prezydenta Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pelo Presidente da República Portuguesa

Image

Za predsednika Republike Slovenije

Image

Za prezidenta Slovenskej republiky

Image

Suomen Tasavallan Presidentin puolesta

För Republiken Finlands President

Image

För Konungariket Sveriges regering

Image

For Her Majesty the Queen of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3. Lepingut on muudetud Luxembourgis 25. juunil 2005. aastal allkirjastatud lepinguga (ELT L 287, 28.10.2005, lk 4).

1

(2)  EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1.

2

(3)  ELT L 156, 18.6.2005, lk 19.

3

(4)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.

4

(5)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

5

(6)  Osamaksu hinnanguline suurus.

6

(7)  Eeldatav häälte osakaal.

7

---

| 9.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 247/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 247/46

---

NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJATE OTSUS,

10. aprill 2006,

mis käsitleb sisekokkuleppe (millega muudetakse 18. septembri 2000. aasta sisekokkulepet AKV–EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta) ajutist kohaldamist

(2006/611/EÜ)

NÕUKOGUS KOKKU TULNUD EUROOPA ÜHENDUSE LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Beninis) allkirjastatud AKV–EÜ partnerluslepingut (edaspidi “AKV–EÜ leping”), mida on muudetud 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis allkirjastatud lepinguga (edaspidi “AKV–EÜ lepingu muutmise leping”),

võttes arvesse komisjoni eelnõu,

ning arvestades järgmist:

| (1) | AKV–EÜ lepingu artikli 95 lõike 3 kohaselt võttis AKV–EÜ ministrite nõukogu 25. juunil 2005 vastu otsuse nr 5/2005 (1) üleminekumeetmete kohta, mida kohaldatakse AKV–EÜ läbi vaadatud partnerluslepingu allkirjastamise kuupäevast kuni jõustumise kuupäevani. |
| --- | --- |

(1)

AKV–EÜ lepingu artikli 95 lõike 3 kohaselt võttis AKV–EÜ ministrite nõukogu 25. juunil 2005 vastu otsuse nr 5/2005 (1) üleminekumeetmete kohta, mida kohaldatakse AKV–EÜ läbi vaadatud partnerluslepingu allkirjastamise kuupäevast kuni jõustumise kuupäevani.

| (2) | Nende üleminekumeetmete vastuvõtmine tähendab AKV–EÜ lepingu muutmise lepingu enamiku sätete varasemat kohaldamist, välja arvatud vajalikud muudatused iga-aastasesse finantsraamistikku ja terrorismivastast võitlust ning massihävitusrelvade leviku vastast koostööd käsitlevatesse sätetesse, mis sõltuvad nõukogu otsusest rahaliste vahendite eraldamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Nende üleminekumeetmete vastuvõtmine tähendab AKV–EÜ lepingu muutmise lepingu enamiku sätete varasemat kohaldamist, välja arvatud vajalikud muudatused iga-aastasesse finantsraamistikku ja terrorismivastast võitlust ning massihävitusrelvade leviku vastast koostööd käsitlevatesse sätetesse, mis sõltuvad nõukogu otsusest rahaliste vahendite eraldamise kohta.

| (3) | Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide esindajad on kokku leppinud 18. septembri 2000. aasta sisekokkuleppe muutmise sisekokkuleppe (edaspidi “sisekokkuleppe muutmise kokkulepe”) AKV–EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta. Sisekokkulepe muutmise kokkulepe ei saa jõustuda enne, kui iga liikmesriik on selle vastavalt oma põhiseadusest tulenevatele nõuetele vastu võtnud. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide esindajad on kokku leppinud 18. septembri 2000. aasta sisekokkuleppe muutmise sisekokkuleppe (edaspidi “sisekokkuleppe muutmise kokkulepe”) AKV–EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta. Sisekokkulepe muutmise kokkulepe ei saa jõustuda enne, kui iga liikmesriik on selle vastavalt oma põhiseadusest tulenevatele nõuetele vastu võtnud.

| (4) | AKV–EÜ ministrite nõukogu otsuse nr 5/2005 artikli 2 kohaselt peavad liikmesriigid ja ühendus, igaüks enda nimel, võtma tarvitusele üleminekumeetmete rakendamiseks vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

(4)

AKV–EÜ ministrite nõukogu otsuse nr 5/2005 artikli 2 kohaselt peavad liikmesriigid ja ühendus, igaüks enda nimel, võtma tarvitusele üleminekumeetmete rakendamiseks vajalikud meetmed.

| (5) | Selleks et kehtestada menetlused, mida liikmeriigid AKV–EÜ lepingu muutmise lepingu varasema kohaldamise perioodil järgima peavad, tuleb sätestada sisekokkuleppe muutmise kokkuleppe ajutine kohaldamine, |
| --- | --- |

(5)

Selleks et kehtestada menetlused, mida liikmeriigid AKV–EÜ lepingu muutmise lepingu varasema kohaldamise perioodil järgima peavad, tuleb sätestada sisekokkuleppe muutmise kokkuleppe ajutine kohaldamine,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet, millega muudetakse 18. septembri 2000. aasta sisekokkulepet AKV–EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta (edaspidi “sisekokkuleppe muutmise kokkulepe”), kohaldatakse ajutiselt alates 25. juunist 2005.

Sisekokkuleppe muutmise kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub samal ajal kui AKV–EÜ muutmise lepingu varasemaks rakendamiseks võetavad üleminekumeetmed.

Otsus jääb jõusse kuni läbivaadatud AKV–EÜ lepingu rakendamiseks võetavaid meetmeid ja järgitavaid menetlusi käsitleva muudetud sisekokkuleppe jõustumiseni.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 10. aprill 2006

Liikmesriikide valitsuste nimel

eesistuja

U. PLASSNIK

---

(1)  ELT L 287, 28.10.2005, lk 1.

1

---

NÕUKOGUS KOKKU TULNUD

liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepe, millega muudetakse 18. septembri 2000. aasta sisekokkulepet AKV–EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta

NÕUKOGUS KOKKU TULNUD EUROOPA ÜHENDUSE LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

VÕTTES ARVESSE 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Beninis) allkirjastatud AKV–EÜ partnerluslepingut (edaspidi “AKV–EÜ leping”),

VÕTTES ARVESSE komisjoni eelnõu,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 27. aprilli 2004. aasta otsusega volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi AKV riikidega AKV–EÜ lepingu muutmise üle. Läbirääkimised lõpetati Brüsselis 23. veebruaril 2005. aastal. AKV–EÜ lepingu muutmise leping allkirjastati Luxembourgis 25. juunil 2005. aastal. |
| --- | --- |

(1)

27. aprilli 2004. aasta otsusega volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi AKV riikidega AKV–EÜ lepingu muutmise üle. Läbirääkimised lõpetati Brüsselis 23. veebruaril 2005. aastal. AKV–EÜ lepingu muutmise leping allkirjastati Luxembourgis 25. juunil 2005. aastal.

| (2) | Seetõttu on vaja muuta nõukogus kokku tulnud liikmesriikide esindajate 18. septembri 2000. aasta sisekokkulepet AKV–EÜ partnerluslepingu (1) rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta (edaspidi “sisekokkulepe”). |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu on vaja muuta nõukogus kokku tulnud liikmesriikide esindajate 18. septembri 2000. aasta sisekokkulepet AKV–EÜ partnerluslepingu (1) rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta (edaspidi “sisekokkulepe”).

| (3) | Sisekokkuleppega kehtestatud menetlust tuleb muuta, et võtta arvesse AKV–EÜ lepingu muutmise lepinguga artiklitesse 96 ja 97 tehtud muudatusi. Menetlust tuleb muuta ka sellepärast, et võtta arvesse uut artiklit 11b, mille lõige 1 on AKV–EÜ muutmise lepingu oluliseks osaks, |
| --- | --- |

(3)

Sisekokkuleppega kehtestatud menetlust tuleb muuta, et võtta arvesse AKV–EÜ lepingu muutmise lepinguga artiklitesse 96 ja 97 tehtud muudatusi. Menetlust tuleb muuta ka sellepärast, et võtta arvesse uut artiklit 11b, mille lõige 1 on AKV–EÜ muutmise lepingu oluliseks osaks,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembri 2000. aasta sisekokkulepet AKV–EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 3
  Liikmesriikide seisukoha AKV–EÜ lepingu artiklite 11b, 96 ja 97 rakendamiseks, kui see seisukoht käsitleb nende pädevuses olevaid küsimusi, võtab vastu nõukogu, toimides lisas sätestatud korras.
  Kui kavandatavad meetmed käsitlevad liikmesriikide pädevusse kuuluvaid küsimusi, võib nõukogu toimida ka liikmesriigi algatusel.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 3

Liikmesriikide seisukoha AKV–EÜ lepingu artiklite 11b, 96 ja 97 rakendamiseks, kui see seisukoht käsitleb nende pädevuses olevaid küsimusi, võtab vastu nõukogu, toimides lisas sätestatud korras.

Kui kavandatavad meetmed käsitlevad liikmesriikide pädevusse kuuluvaid küsimusi, võib nõukogu toimida ka liikmesriigi algatusel.”

| 2. | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 9
  Käesolev kokkulepe, mille originaal on koostatud ühes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik kakskümmend teksti on võrdselt autentsed, antakse hoiule nõukogu peasekretariaadi arhiivi ja peasekretariaat edastab kinnitatud koopia kõikide alla kirjutanud riikide valitsustele.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 9

Käesolev kokkulepe, mille originaal on koostatud ühes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik kakskümmend teksti on võrdselt autentsed, antakse hoiule nõukogu peasekretariaadi arhiivi ja peasekretariaat edastab kinnitatud koopia kõikide alla kirjutanud riikide valitsustele.”

| 3. | Lisa asendatakse järgmisega:

  “LISA






  1. | AKV–EÜ lepingu artikli 8 kohaselt ammendavad ühendus ja tema liikmesriigid kõik AKV riigiga poliitilise dialoogi pidamise võimalused, enne kui alustavad lepingu artiklis 96 ette nähtud nõupidamismenetlust, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel. Artikli 8 alusel peetav dialoog peab olema süstemaatiline ning toimuma lepingu VII lisa artiklis 2 sätestatud korras. Riiklikul ja piirkondlikul tasandil peetava dialoogi puhul, kui sellesse on kaasatud parlamentaarne ühisassamblee, esindavad viimast ametis olevad kaasesimehed või volitatud esindajad. |
| --- | --- | --- |

3.

Lisa asendatakse järgmisega:

“LISA

1.

AKV–EÜ lepingu artikli 8 kohaselt ammendavad ühendus ja tema liikmesriigid kõik AKV riigiga poliitilise dialoogi pidamise võimalused, enne kui alustavad lepingu artiklis 96 ette nähtud nõupidamismenetlust, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel. Artikli 8 alusel peetav dialoog peab olema süstemaatiline ning toimuma lepingu VII lisa artiklis 2 sätestatud korras. Riiklikul ja piirkondlikul tasandil peetava dialoogi puhul, kui sellesse on kaasatud parlamentaarne ühisassamblee, esindavad viimast ametis olevad kaasesimehed või volitatud esindajad.

| 2. | Kui nõukogu leiab komisjoni või liikmesriigi algatusel, olles ammendanud lepingu artikli 8 kohaselt kõik dialoogi pidamise võimalused, et AKV riik ei ole täitnud mõnes läbivaadatud AKV–EÜ lepingu artiklites 9 ja 11b osutatud olulises osas oma kohustusi või on esinenud tõsine korruptsioonijuhtum, kutsutakse asjaomane AKV riik nõupidamisele läbivaadatud AKV–EÜ lepingu artiklite 11b, 96 või 97 alusel, välja arvatud juhul, kui tegemist on eriti pakilise juhtumiga.
  Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.
  Nõupidamistel esindavad ühendust nõukogu eesistujariik ja komisjon ning ühendus püüab tagada võrdset esindatust. Nõupidamistel keskendutakse asjaomase poole võetavatele meetmetele ja need toimuvad AKV–EÜ lepingu VII lisas sätestatud korras. |
| --- | --- |

2.

Kui nõukogu leiab komisjoni või liikmesriigi algatusel, olles ammendanud lepingu artikli 8 kohaselt kõik dialoogi pidamise võimalused, et AKV riik ei ole täitnud mõnes läbivaadatud AKV–EÜ lepingu artiklites 9 ja 11b osutatud olulises osas oma kohustusi või on esinenud tõsine korruptsioonijuhtum, kutsutakse asjaomane AKV riik nõupidamisele läbivaadatud AKV–EÜ lepingu artiklite 11b, 96 või 97 alusel, välja arvatud juhul, kui tegemist on eriti pakilise juhtumiga.

Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.

Nõupidamistel esindavad ühendust nõukogu eesistujariik ja komisjon ning ühendus püüab tagada võrdset esindatust. Nõupidamistel keskendutakse asjaomase poole võetavatele meetmetele ja need toimuvad AKV–EÜ lepingu VII lisas sätestatud korras.

| 3. | Kui AKV–EÜ lepingu artiklites 11b, 96 ja 97 sätestatud nõupidamiste tähtajad aeguvad ja hoolimata kõikidest jõupingutustest ei ole leitud lahendust või viivitamatult juhul, kui tegemist on eriti pakilise juhtumiga või nõupidamistest keeldumisega, võib nõukogu nende artiklite kohaselt võtta komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega asjakohased meetmed, sealhulgas lepingu kohaldamise osaline peatamine. Nõukogu teeb otsuse ühehäälselt juhul, kui on tegemist AKV–EÜ lepingu kohaldamise täieliku peatamisega asjaomase AKV riigi puhul.
  Nimetatud meetmed kehtivad kuni selle ajani, mil nõukogu on vastavalt esimeses lõigus sätestatud menetluskorrale võtnud vastu otsuse varem võetud meetmete muutmise või kehtetuks tunnistamise kohta, või vajaduse korral kuni otsuses märgitud ajani.
  Sel eesmärgil vaatab nõukogu korrapäraselt ja vähemalt iga kuue kuu järel läbi eespool nimetatud meetmed.
  Nõukogu eesistuja teatab selliselt vastu võetud meetmetest enne nende jõustumist asjaomasele AKV riigile ja AKV–EÜ ministrite nõukogule.
  Nõukogu otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Kui meetmed võetakse vastu viivitamata, adresseeritakse sellekohane teade AKV riigile ja AKV–EÜ ministrite nõukogule samal ajal kui nõupidamiskutse. |
| --- | --- |

3.

Kui AKV–EÜ lepingu artiklites 11b, 96 ja 97 sätestatud nõupidamiste tähtajad aeguvad ja hoolimata kõikidest jõupingutustest ei ole leitud lahendust või viivitamatult juhul, kui tegemist on eriti pakilise juhtumiga või nõupidamistest keeldumisega, võib nõukogu nende artiklite kohaselt võtta komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega asjakohased meetmed, sealhulgas lepingu kohaldamise osaline peatamine. Nõukogu teeb otsuse ühehäälselt juhul, kui on tegemist AKV–EÜ lepingu kohaldamise täieliku peatamisega asjaomase AKV riigi puhul.

Nimetatud meetmed kehtivad kuni selle ajani, mil nõukogu on vastavalt esimeses lõigus sätestatud menetluskorrale võtnud vastu otsuse varem võetud meetmete muutmise või kehtetuks tunnistamise kohta, või vajaduse korral kuni otsuses märgitud ajani.

Sel eesmärgil vaatab nõukogu korrapäraselt ja vähemalt iga kuue kuu järel läbi eespool nimetatud meetmed.

Nõukogu eesistuja teatab selliselt vastu võetud meetmetest enne nende jõustumist asjaomasele AKV riigile ja AKV–EÜ ministrite nõukogule.

Nõukogu otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Kui meetmed võetakse vastu viivitamata, adresseeritakse sellekohane teade AKV riigile ja AKV–EÜ ministrite nõukogule samal ajal kui nõupidamiskutse.

| 4. | Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamata ja täies ulatuses punktide 2 ja 3 alusel tehtud otsustest.” |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamata ja täies ulatuses punktide 2 ja 3 alusel tehtud otsustest.”

Artikkel 2

Käesoleva kokkuleppe kiidab iga liikmesriik heaks oma põhiseadusest tulenevate nõuete kohaselt. Iga liikmesriigi valitsus teatab nõukogu peasekretariaadile käesoleva kokkuleppe jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Juhul kui esimeses lõigus sätestatu on täidetud, jõustub käesolev kokkulepe samaaegselt AKV–EÜ lepinguga. (2) See jääb jõusse nimetatud lepingu kehtivuse ajaks.

2

Hecho en Luxemburgo, el diez de abril de dos mil seis.

V Lucemburku dne desátého dubna dva tisíce šest.

Udfærdiget i Luxembourg den tiende april to tusind og seks.

Geschehen zu Luxemburg am zehnten April zweitausendsechs.

Kahe tuhande kuuenda aasta aprillikuu kümnendal päeval Luxembourgis.

'Εγινε στo Λουξεμβούργο, στις δέκα Απριλίου δύο χιλιάδες έξι.

Done at Luxembourg on the tenth day of April in the year two thousand and six.

Fait à Luxembourg, le dix avril deux mille six.

Fatto a Lussemburgo, addì dieci aprile duemilasei.

Luksemburgā, divtūkstoš sestā gada desmitajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai šeštų metų balandžio dešimtą dieną Liuksemburge.

Kelt Luxembourgban, a kettőezer hatodik év április tizedik napján.

Magħmul fil-Lussemburgu, fl-għaxar jum ta' April tas-sena elfejn u sitta.

Gedaan te Luxemburg, de tiende april tweeduizend zes.

Sporządzono w Luksemburgu dnia dziesiątego kwietnia roku dwa tysiące szóstego.

Feito no Luxemburgo, em dez de Abril de dois mil e seis.

V Luxemburgu dňa desiateho apríla dvetisícšesť.

V Luxembourgu, desetega aprila leta dva tisoč šest.

Tehty Luxemburgissa kymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattakuusi.

Som skedde i Luxemburg den tionde april tjugohundrasex.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Image

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Għar-Repubblika ta' Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 376.

1

(2)  Nõukogu peasekretariaat avaldab käesoleva kokkuleppe jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

2

Euroopa Liidu Teatajas

---