# Euroopa Liidu L 250/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 250 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide14. september 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 250

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide14. september 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1347/2006, 13. september 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1348/2006, 13. september 2006, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1349/2006, 13. september 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 990/2006 seoses alaliste pakkumismenetlustega hõlmatud ja liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja eksportimiseks ette nähtud kogustega | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1350/2006, 13. september 2006, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes | 10 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1351/2006, 13. september 2006, millega määratakse kindlaks määrusega (EÜ) nr 573/2003 ette nähtud maisi tariifikvootidele kohaldatav ühtne jaotuskoefitsient | 34 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1347/2006, 13. september 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1348/2006, 13. september 2006, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1349/2006, 13. september 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 990/2006 seoses alaliste pakkumismenetlustega hõlmatud ja liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja eksportimiseks ette nähtud kogustega

6

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1350/2006, 13. september 2006, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes

10

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1351/2006, 13. september 2006, millega määratakse kindlaks määrusega (EÜ) nr 573/2003 ette nähtud maisi tariifikvootidele kohaldatav ühtne jaotuskoefitsient

34

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 14.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1347/2006,

13. september 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. septembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. september 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 13. septembri 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 78,3 |
| 999 | 78,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 89,0 |
| 999 | 89,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,0 |
| 999 | 100,0 |
| 0805 50 10 | 388 | 70,1 |
| 524 | 48,9 |
| 528 | 54,9 |
| 999 | 58,0 |
| 0806 10 10 | 052 | 70,4 |
| 220 | 135,2 |
| 400 | 177,1 |
| 624 | 118,8 |
| 804 | 95,7 |
| 999 | 119,4 |
| 0808 10 80 | 388 | 86,0 |
| 400 | 91,7 |
| 508 | 75,9 |
| 512 | 81,8 |
| 800 | 133,7 |
| 804 | 96,4 |
| 999 | 94,3 |
| 0808 20 50 | 052 | 115,4 |
| 388 | 96,0 |
| 720 | 60,3 |
| 999 | 90,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 115,4 |
| 999 | 115,4 |
| 0809 40 05 | 052 | 86,8 |
| 066 | 51,0 |
| 098 | 37,5 |
| 624 | 127,2 |
| 999 | 75,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

78,3

999

78,3

0707 00 05

052

89,0

999

89,0

0709 90 70

052

100,0

999

100,0

0805 50 10

388

70,1

524

48,9

528

54,9

999

58,0

0806 10 10

052

70,4

220

135,2

400

177,1

624

118,8

804

95,7

999

119,4

0808 10 80

388

86,0

400

91,7

508

75,9

512

81,8

800

133,7

804

96,4

999

94,3

0808 20 50

052

115,4

388

96,0

720

60,3

999

90,6

0809 30 10, 0809 30 90

052

115,4

999

115,4

0809 40 05

052

86,8

066

51,0

098

37,5

624

127,2

999

75,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 14.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1348/2006,

13. september 2006,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 950/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 21. novembri 2005. aasta otsust 2005/914/EÜ protokolli sõlmimise kohta, millega muudetakse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit suhkru ja suhkrutoodete ühendusse importimise tariifikvoodi osas, (3)

võttes arvesse komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2151/2005, milles sätestatakse endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit suhkrutoodete tariifikvoodi avamise ja haldamise üksikasjalikud eeskirjad vastavalt ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelisele stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule, (4) eriti selle artikli 6 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ajavahemikus 4.–8. september 2006 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 950/2006 kohaselt impordilitsentside taotlusi üldkoguse kohta, mis on võrdne järjekorranumbri 09.4343 jaoks saadaoleva kogusega või ületab seda. |
| --- | --- |

(1)

Ajavahemikus 4.–8. september 2006 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 950/2006 kohaselt impordilitsentside taotlusi üldkoguse kohta, mis on võrdne järjekorranumbri 09.4343 jaoks saadaoleva kogusega või ületab seda.

| (2) | Kõnealuseid asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse välja anda võrdeliselt saadaoleva üldkogusega, ning teavitama vajaduse korral liikmesriike, et vastav piirmäär on saavutatud, |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuseid asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse välja anda võrdeliselt saadaoleva üldkogusega, ning teavitama vajaduse korral liikmesriike, et vastav piirmäär on saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud ajavahemikus 4.–8. september 2006 vastavalt määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 4 lõikele 2, antakse välja käesoleva määruse lisas märgitud koguste piires.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. septembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. september 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 1.

2

(3)  ELT L 333, 20.12.2005, lk 44.

3

(4)  ELT L 342, 24.12.2005, lk 26.

4

---

LISA

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 IV jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 4.–8. september 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Vabariik | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 100 | |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Keenia | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mosambiik | 100 | Saavutatud |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | 100 | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Svaasimaa | 100 | |
| 09.4347 | Tansaania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 0 | Saavutatud |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 4.–8. september 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

100

09.4333

Côte d’Ivoire

100

09.4334

Kongo Vabariik

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

100

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Keenia

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mosambiik

100

Saavutatud

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

100

09.4345

Suriname

—

09.4346

Svaasimaa

100

09.4347

Tansaania

100

09.4348

Trinidad ja Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

100

09.4351

Zimbabwe

0

Saavutatud

Lisasuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 V jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 4.–8. september 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | India | 100 | |
| 09.4316 | AKV protokollile allakirjutanud riigid | 100 | |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 4.–8. september 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4315

India

100

09.4316

AKV protokollile allakirjutanud riigid

100

CXL kontsessioonisuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VI jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 4.–8. september 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austraalia | 0 | Saavutatud |
| 09.4318 | Brasiilia | 0 | Saavutatud |
| 09.4319 | Kuuba | 0 | Saavutatud |
| 09.4320 | Muud kolmandad riigid | 0 | Saavutatud |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 4.–8. september 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4317

Austraalia

0

Saavutatud

09.4318

Brasiilia

0

Saavutatud

09.4319

Kuuba

0

Saavutatud

09.4320

Muud kolmandad riigid

0

Saavutatud

Balkani suhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VII jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 4.–8. september 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albaania | 100 | |
| 09.4325 | Bosnia ja Hertsegoviina | 0 | Saavutatud |
| 09.4326 | Serbia, Montenegro ja Kosovo | 100 | |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 4.–8. september 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4324

Albaania

100

09.4325

Bosnia ja Hertsegoviina

0

Saavutatud

09.4326

Serbia, Montenegro ja Kosovo

100

Turustusaasta 2006

| Järjekorranumber | Liik | Ajavahemik 4.–8. september 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4327 | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 100 | |

Järjekorranumber

Liik

Ajavahemik 4.–8. september 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4327

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

100

---

| 14.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1349/2006,

13. september 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 990/2006 seoses alaliste pakkumismenetlustega hõlmatud ja liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja eksportimiseks ette nähtud kogustega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 990/2006 (2) on välja kuulutatud alalised pakkumismenetlused liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja eksportimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 990/2006 (2) on välja kuulutatud alalised pakkumismenetlused liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja eksportimiseks.

| (2) | Mõnede pakkumismenetluste raames vastu võetud pakkumiste tulemusel ammendati teatavates liikmesriikides peaaegu täielikult ettevõtjate käsutusse antud kogused. Arvestades viimastel nädalatel konstateeritud nõudlust ja turuolukorda, tuleks asjaomastele liikmesriikidele eraldada uued kogused ja lubada asjaomastel sekkumisametitel suurendada pakkumismenetluses olevate koguste eksporti. Nimetatud suurendamised peavad hõlmama






  — | pehmet nisu, vastavalt 300 000 tonni Ungaris, |
| --- | --- | --- |

(2)

Mõnede pakkumismenetluste raames vastu võetud pakkumiste tulemusel ammendati teatavates liikmesriikides peaaegu täielikult ettevõtjate käsutusse antud kogused. Arvestades viimastel nädalatel konstateeritud nõudlust ja turuolukorda, tuleks asjaomastele liikmesriikidele eraldada uued kogused ja lubada asjaomastel sekkumisametitel suurendada pakkumismenetluses olevate koguste eksporti. Nimetatud suurendamised peavad hõlmama

—

pehmet nisu, vastavalt 300 000 tonni Ungaris,

| — | otra, vastavalt 41 294 tonni Tšehhi Vabariigis, 20 636 tonni Slovakkias, 17 997 tonni Ungaris. |
| --- | --- |

—

otra, vastavalt 41 294 tonni Tšehhi Vabariigis, 20 636 tonni Slovakkias, 17 997 tonni Ungaris.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 990/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 990/2006 vastavalt muuta.

| (4) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(4)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 990/2006 I lisa asendatakse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. september 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 179, 1.7.2006, lk 3. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1138/2006 (ELT L 205, 27.7.2006, lk 15).

2

---

LISA

“I LISA

PAKKUMISMENETLUSTE LOETELU

| Liikmesriik | Välisturgudel müümiseks eraldatud kogused
  (tonnides) | Sekkumisamet
  Nimi, aadress ja kontaktandmed |
| --- | --- | --- |
| Pehme nisu | Oder | Rukis |
| Belgique/België | 0 | 0 | — | Bureau d'intervention et de restitution belge |
| Rue de Trèves 82 |
| B-1040 Bruxelles |
| Telefon: (32-2) 287 24 78 |
| Faks: (32-2) 287 25 24 |
| E-post: webmaster@birb.be |

Liikmesriik

Välisturgudel müümiseks eraldatud kogused

(tonnides)

Sekkumisamet

Nimi, aadress ja kontaktandmed

Pehme nisu

Oder

Rukis

Belgique/België

0

0

—

Bureau d'intervention et de restitution belge

Rue de Trèves 82

B-1040 Bruxelles

Telefon: (32-2) 287 24 78

Faks: (32-2) 287 25 24

E-post: webmaster@birb.be

Česká republika

65 863

191 294

—

| Statní zemědělský intervenční fond |
| --- |
| Odbor Rostlinných Komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Telefon: (420) 222 871 667 – 222 87 14 03 |
| Faks: (420) 296 80 64 04 |
| E-post: dagmar.hejrovska@szif.cz |

Statní zemědělský intervenční fond

Odbor Rostlinných Komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Telefon: (420) 222 871 667 – 222 87 14 03

Faks: (420) 296 80 64 04

E-post: dagmar.hejrovska@szif.cz

Danmark

0

0

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København V |
| Telefon: (45) 33 95 88 07 |
| Faks: (45) 33 95 80 34 |
| E-post: mij@dffe.dk ja pah@dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København V

Telefon: (45) 33 95 88 07

Faks: (45) 33 95 80 34

E-post: mij@dffe.dk ja pah@dffe.dk

Deutschland

0

0

300 000

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Telefon: (49-228) 6845-3704 |
| Faks 1: (49-228) 6845-3985 |
| Faks 2: (49-228) 6845-3276 |
| E-post: pflanzlErzeugnisse@ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Telefon: (49-228) 6845-3704

Faks 1: (49-228) 6845-3985

Faks 2: (49-228) 6845-3276

E-post: pflanzlErzeugnisse@ble.de

Eesti

0

30 000

—

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt. 3, 51009 Tartu |
| Telefon: (372) 737 12 00 |
| Faks: (372) 737 12 01 |
| E-post: pria@pria.ee |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt. 3, 51009 Tartu

Telefon: (372) 737 12 00

Faks: (372) 737 12 01

E-post: pria@pria.ee

Elláda

—

—

—

| Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων |
| --- |
| Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.) |
| Αχαρνών 241 |
| GR-104 46 Αθήνα |
| Telefon: (30-210) 212 47 87 ja 47 54 |
| Faks: (30-210) 212 47 91 |
| E-post: ax17u073@minagric.gr |

Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων

Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (Ο.Π.Ε.Κ.Ε.Π.Ε.)

Αχαρνών 241

GR-104 46 Αθήνα

Telefon: (30-210) 212 47 87 ja 47 54

Faks: (30-210) 212 47 91

E-post: ax17u073@minagric.gr

España

—

—

—

| S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España |
| Telefon: (34-91) 347 47 65 |
| Faks: (34-91) 347 48 38 |
| E-post: sgintervencion@fega.mapa.es |

S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA)

C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España

Telefon: (34-91) 347 47 65

Faks: (34-91) 347 48 38

E-post: sgintervencion@fega.mapa.es

France

0

0

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75326 Paris Cedex 07 |
| Telefon: (33-1) 44 18 22 29 ja 23 37 |
| Faks: (33-1) 44 18 20 08 ja 44 18 20 80 |
| E-post: m.meizels@onigc.fr ja f.abeasis@onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

21, avenue Bosquet

F-75326 Paris Cedex 07

Telefon: (33-1) 44 18 22 29 ja 23 37

Faks: (33-1) 44 18 20 08 ja 44 18 20 80

E-post: m.meizels@onigc.fr ja f.abeasis@onigc.fr

Ireland

—

0

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies and Storage Division, Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Telefon: (353-53) 916 34 00 |
| Faks: (353-53) 914 28 43 |

Intervention Operations, OFI, Subsidies and Storage Division, Department of Agriculture and Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Telefon: (353-53) 916 34 00

Faks: (353-53) 914 28 43

Italia

—

—

—

| Agenzia per le erogazioni in agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |
| Telefon: (39) 06 49 49 97 55 |
| Faks: (39) 06 49 49 97 61 |
| E-post: d.spampinato@agea.gov.it |

Agenzia per le erogazioni in agricoltura — AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

Telefon: (39) 06 49 49 97 55

Faks: (39) 06 49 49 97 61

E-post: d.spampinato@agea.gov.it

Kypros/Kibris

—

—

—

Latvija

0

0

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV-1981 |
| Telefon: (371) 702 78 93 |
| Faks: (371) 702 78 92 |
| E-post: lad@lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV-1981

Telefon: (371) 702 78 93

Faks: (371) 702 78 92

E-post: lad@lad.gov.lv

Lietuva

0

50 000

—

| The Lithuanian Agricultural and Food |
| --- |
| Products Market regulation Agency |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Telefon: (370-5) 268 50 49 |
| Faks: (370-5) 268 50 61 |
| E-post: info@litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food

Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12,

Vilnius, Lithuania

Telefon: (370-5) 268 50 49

Faks: (370-5) 268 50 61

E-post: info@litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Telefon: (352) 478 23 70 |
| Faks: (352) 46 61 38 |
| Teleks: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Telefon: (352) 478 23 70

Faks: (352) 46 61 38

Teleks: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

1 300 000

97 997

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési |
| --- |
| Hivatal |
| Soroksári út 22–24. |
| H-1095 Budapest |
| Telefon: (36-1) 219 45 76 |
| Faks: (36-1) 219 89 05 |
| E-post: ertekesites@mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési

Hivatal

Soroksári út 22–24.

H-1095 Budapest

Telefon: (36-1) 219 45 76

Faks: (36-1) 219 89 05

E-post: ertekesites@mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

Nederland

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965 |
| 6040 AZ Roermond |
| Nederland |
| Telefon: (31) 475 35 54 86 |
| Faks: (31) 475 31 89 39 |
| E-post: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965

6040 AZ Roermond

Nederland

Telefon: (31) 475 35 54 86

Faks: (31) 475 31 89 39

E-post: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

Österreich

0

0

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Telefon: | (43-1) 33151 258
  (43-1) 33151 328 |
| Faks: | (43-1) 33151 4624
  (43-1) 33151 4469 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Telefon:

(43-1) 33151 258

(43-1) 33151 328

Faks:

(43-1) 33151 4624

(43-1) 33151 4469

E-post: referat10@ama.gv.at

Polska

400 000

100 000

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Telefon: (48) 22 661 78 10 |
| Faks: (48) 22 661 78 26 |
| E-post: cereals-intervention@arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Telefon: (48) 22 661 78 10

Faks: (48) 22 661 78 26

E-post: cereals-intervention@arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| Rua Castilho, n.o 45-51, |
| 1269-163 Lisboa |
| Telefon: | (351) 217 51 85 00
  (351) 213 84 60 00 |
| Faks: | (351) 213 84 61 70 |
| E-post: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

Rua Castilho, n.o 45-51,

1269-163 Lisboa

Telefon:

(351) 217 51 85 00

(351) 213 84 60 00

Faks:

(351) 213 84 61 70

E-post:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

Slovenija

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160, 1000 Ljubljana |
| Telefon: (386) 1 580 76 52 |
| Faks: (386) 1 478 92 00 |
| E-post: aktrp@gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160, 1000 Ljubljana

Telefon: (386) 1 580 76 52

Faks: (386) 1 478 92 00

E-post: aktrp@gov.si

Slovensko

66 487

20 636

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| SK-815 26 Bratislava |
| Telefon: (421-2) 58 243 271 |
| Faks: (421-2) 53 412 665 |
| E-post: jvargova@apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

SK-815 26 Bratislava

Telefon: (421-2) 58 243 271

Faks: (421-2) 53 412 665

E-post: jvargova@apa.sk

Suomi/Finland

0

200 000

—

| Maa- ja metsätalousministeriö (MMM) |
| --- |
| Interventioyksikkö – Intervention Unit |
| Malminkatu 16, Helsinki PL 30 |
| FIN-00023 Valtioneuvosto |
| Telefon: | (358-9) 16001 |
| Faks: | (358-9) 16 05 27 72
  (358-9) 16 05 27 78 |

Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)

Interventioyksikkö – Intervention Unit

Malminkatu 16, Helsinki PL 30

FIN-00023 Valtioneuvosto

Telefon:

(358-9) 16001

Faks:

(358-9) 16 05 27 72

(358-9) 16 05 27 78

E-post: intervention.unit@mmm.fi

Sverige

0

0

—

| Statens jordbruksverk |
| --- |
| S-551 82 Jönköping |
| Telefon: (46-3) 615 50 00 |
| Faks: (46-3) 619 05 46 |
| E-post: jordbruksverket@sjv.se |

Statens jordbruksverk

S-551 82 Jönköping

Telefon: (46-3) 615 50 00

Faks: (46-3) 619 05 46

E-post: jordbruksverket@sjv.se

United Kingdom

—

0

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Telefon: (44-191) 226 58 82 |
| Faks: (44-191) 226 58 24 |
| E-post: cerealsintervention@rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Telefon: (44-191) 226 58 82

Faks: (44-191) 226 58 24

E-post: cerealsintervention@rpa.gov.uk

| — | : | selle teravilja sekkumisvarusid selles liikmesriigis ei ole.” |
| --- | --- | --- |

—

:

selle teravilja sekkumisvarusid selles liikmesriigis ei ole.”

---

| 14.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1350/2006,

13. september 2006,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikleid 8 ja 9 ning artikli 11 lõikeid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | Komisjonile esitati 4. novembril 2005 kaebus vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 (mis käsitleb kaitset dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduste liikmed; edaspidi “algmäärus”) artiklile 5. Kaebuse esitas Eurometaux (edaspidi “kaebuse esitaja”) tootja nimel, kelle toodang moodustab olulise osa (üle 50 %) teatavate volframelektroodide toodangust ühenduses. |
| --- | --- |

(1)

Komisjonile esitati 4. novembril 2005 kaebus vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 (mis käsitleb kaitset dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduste liikmed; edaspidi “algmäärus”) artiklile 5. Kaebuse esitas Eurometaux (edaspidi “kaebuse esitaja”) tootja nimel, kelle toodang moodustab olulise osa (üle 50 %) teatavate volframelektroodide toodangust ühenduses.

| (2) | Kaebuses esitati menetluse algatamiseks piisavad tõendid teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “HRV”) pärit volframelektroodide dumpingu ja sellest tuleneva märgatava kahju kohta. |
| --- | --- |

(2)

Kaebuses esitati menetluse algatamiseks piisavad tõendid teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “HRV”) pärit volframelektroodide dumpingu ja sellest tuleneva märgatava kahju kohta.

| (3) | Menetlus algatati 17. detsembril 2005 sellekohase teate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas. (2) |
| --- | --- |

(3)

Menetlus algatati 17. detsembril 2005 sellekohase teate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas. (2)

2.   Menetlusega seotud isikud

| (4) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, teisele ühenduse tootjale, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjaomastele kasutajatele ja HRV esindajatele. Huvitatud pooltele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, teisele ühenduse tootjale, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjaomastele kasutajatele ja HRV esindajatele. Huvitatud pooltele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (5) | Kaebuse esitanud tootja, teine ühenduse tootja, eksportivad tootjad, importijad ja eksportijate ühendus tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(5)

Kaebuse esitanud tootja, teine ühenduse tootja, eksportivad tootjad, importijad ja eksportijate ühendus tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (6) | Et võimaldada HRV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Kaks äriühingut taotlesid turumajandusliku kohtlemise kohaldamist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalse kohtlemise kohaldamist juhul, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Kaks äriühingut taotlesid ainult individuaalse kohtlemise kohaldamist. |
| --- | --- |

(6)

Et võimaldada HRV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Kaks äriühingut taotlesid turumajandusliku kohtlemise kohaldamist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalse kohtlemise kohaldamist juhul, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Kaks äriühingut taotlesid ainult individuaalse kohtlemise kohaldamist.

| (7) | Algatamisteates märkis komisjon, et HRV eksportijaid/tootjaid puudutava uurimise käigus võib kohaldada väljavõttelist uuringut. 11 äriühingut väljendasid soovi olla kaasatud. Arvestades aga, et vaid neli äriühingut taotlesid kas turumajandusliku või individuaalse kohtlemise kohaldamist, otsustati, et väljavõtteline uuring pole vajalik. |
| --- | --- |

(7)

Algatamisteates märkis komisjon, et HRV eksportijaid/tootjaid puudutava uurimise käigus võib kohaldada väljavõttelist uuringut. 11 äriühingut väljendasid soovi olla kaasatud. Arvestades aga, et vaid neli äriühingut taotlesid kas turumajandusliku või individuaalse kohtlemise kohaldamist, otsustati, et väljavõtteline uuring pole vajalik.

| (8) | Küsimustikud saadeti kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastused saadi ühelt ühenduse tootjalt, kolmelt sõltumatult importijalt, neljalt HRV eksportivalt tootjalt, 13-lt ühenduses asuvalt sidusettevõttelt ja ühelt võrdlusriigi (antud juhul Ameerika Ühendriigid, edaspidi “USA”) tootjalt. |
| --- | --- |

(8)

Küsimustikud saadeti kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastused saadi ühelt ühenduse tootjalt, kolmelt sõltumatult importijalt, neljalt HRV eksportivalt tootjalt, 13-lt ühenduses asuvalt sidusettevõttelt ja ühelt võrdlusriigi (antud juhul Ameerika Ühendriigid, edaspidi “USA”) tootjalt.

| (9) | Komisjon püüdis leida ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse.






  a) | Ühenduse tootja







  — | Plansee Metall GmbH, Reutte, Austria |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisjon püüdis leida ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse.

a)

Ühenduse tootja

—

Plansee Metall GmbH, Reutte, Austria

| b) | HRV eksportivad tootjad







  — | Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd., Zibo |
| --- | --- | --- |

b)

HRV eksportivad tootjad

—

Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd., Zibo

| — | Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd., Baoji |
| --- | --- |

—

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd., Baoji

| — | Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd, Peking |
| --- | --- |

—

Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd, Peking

| — | Beijing Tungsten & Molybdenum Material Factory, Peking |
| --- | --- |

—

Beijing Tungsten & Molybdenum Material Factory, Peking

| c) | Hiinas asuvad sidusettevõtted







  — | Weldstone (Shanghai) Industrial Products Co. Ltd., Shanghai |
| --- | --- | --- |

c)

Hiinas asuvad sidusettevõtted

—

Weldstone (Shanghai) Industrial Products Co. Ltd., Shanghai

| — | Beijing Advanced Materials Co. Ltd, Peking |
| --- | --- |

—

Beijing Advanced Materials Co. Ltd, Peking

| — | Beijing General Mining & Metallurgical Corporation, Peking |
| --- | --- |

—

Beijing General Mining & Metallurgical Corporation, Peking

| d) | Ühenduses asuvad sidusettevõtted







  — | Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

d)

Ühenduses asuvad sidusettevõtted

—

Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Saksamaa

| — | Alexander Binzel Schweisstechnik GmbH & Co. KG, Buseck, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Alexander Binzel Schweisstechnik GmbH & Co. KG, Buseck, Saksamaa

| — | Binzel Benelux B.V.B.A., Gent, Belgia |
| --- | --- |

—

Binzel Benelux B.V.B.A., Gent, Belgia

| — | Binzel France S.A.R.L., Strasbourg, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Binzel France S.A.R.L., Strasbourg, Prantsusmaa

| — | Alexander Binzel (UK) Ltd., Warrington, Ühendkuningriik |
| --- | --- |

—

Alexander Binzel (UK) Ltd., Warrington, Ühendkuningriik

| (10) | Arvestades vajadusega määrata kindlaks normaalväärtus nende HRV eksportivate tootjate jaoks, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontroll normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigi (antud juhul USA) andmete põhjal järgmise äriühingu valdustes.

  Võrdlusriigi USA tootja







  — | Osram Sylvania, Towanda. |
| --- | --- | --- |

(10)

Arvestades vajadusega määrata kindlaks normaalväärtus nende HRV eksportivate tootjate jaoks, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontroll normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigi (antud juhul USA) andmete põhjal järgmise äriühingu valdustes.

Võrdlusriigi USA tootja

—

Osram Sylvania, Towanda.

3.   Uurimisperiood

| (11) | Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(11)

Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (12) | Vaatlusalune toode on teatavad volframelektroodid, sh volframvardad ja -latid (v.a üksnes aglomeerimisel saadud), pikkuselt sobivaks lõigatud või lõikamata. Toode deklareeritakse tavaliselt CN-koodide ex 8101 95 00 ja ex 8515 90 90 all. |
| --- | --- |

(12)

Vaatlusalune toode on teatavad volframelektroodid, sh volframvardad ja -latid (v.a üksnes aglomeerimisel saadud), pikkuselt sobivaks lõigatud või lõikamata. Toode deklareeritakse tavaliselt CN-koodide ex 8101 95 00 ja ex 8515 90 90 all.

| (13) | Vaatlusalust toodet kasutatakse keevitamisel või muus samalaadses protsessis, sh sulatamatu elektroodiga kaarkeevitus inertkaitsegaasis, plasmakaarkeevitus ning lõikamine ja termiline pihustamine. Volframelektroode kasutatakse paljudes tööstussektorites, näiteks ehituses, laevaehituses, autotööstuses, laevamehaanikas, keemiatööstuses, tuumatehnikas, lennunduses ning nafta- ja gaasijuhtmetes. Füüsiliste tunnuste ja erinevate tooteliikide asendatavuse põhjal kasutaja seisukohast vaadatuna käsitletakse kõiki volframelektroode käesolevas menetluses ühe tootena. |
| --- | --- |

(13)

Vaatlusalust toodet kasutatakse keevitamisel või muus samalaadses protsessis, sh sulatamatu elektroodiga kaarkeevitus inertkaitsegaasis, plasmakaarkeevitus ning lõikamine ja termiline pihustamine. Volframelektroode kasutatakse paljudes tööstussektorites, näiteks ehituses, laevaehituses, autotööstuses, laevamehaanikas, keemiatööstuses, tuumatehnikas, lennunduses ning nafta- ja gaasijuhtmetes. Füüsiliste tunnuste ja erinevate tooteliikide asendatavuse põhjal kasutaja seisukohast vaadatuna käsitletakse kõiki volframelektroode käesolevas menetluses ühe tootena.

2.   Samasugune toode

| (14) | Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetavate ja müüdavate, Hiinas toodetavate ja sealsel siseturul müüdavate, HRVst ühendusse imporditavate ning USAs toodetavate ja müüdavate volframelektroodide keemilised, füüsilised ja tehnilised põhiomadused on samad ning et neil toodetel on ühesugune kasutusotstarve. |
| --- | --- |

(14)

Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetavate ja müüdavate, Hiinas toodetavate ja sealsel siseturul müüdavate, HRVst ühendusse imporditavate ning USAs toodetavate ja müüdavate volframelektroodide keemilised, füüsilised ja tehnilised põhiomadused on samad ning et neil toodetel on ühesugune kasutusotstarve.

| (15) | Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et kõnealused tooted on samasugused algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(15)

Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et kõnealused tooted on samasugused algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (16) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele.

| (17) | Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1. | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(17)

Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1.

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta;

| 2. | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega sõltumatult ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

2.

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega sõltumatult ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| 3. | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle võetud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

3.

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle võetud märkimisväärseid moonutusi;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5. | vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel. |
| --- | --- |

5.

vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

| (18) | Kaks HRV eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon püüdis leida ja kontrollis nende äriühingute valdustes kõiki turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid, mida ta vajalikuks pidas. |
| --- | --- |

(18)

Kaks HRV eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon püüdis leida ja kontrollis nende äriühingute valdustes kõiki turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid, mida ta vajalikuks pidas.

| (19) | Uurimine näitas, et ühe äriühingu puhul tuli turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi lükata. Äriühingu kontrollimisel kõigi algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud viie tingimuse täitmise osas selgus, et äriühing ei vasta eespool nimetatud teisele kriteeriumile. Äriühingu raamatupidamine ei kajastanud tegelikku rahalist olukorda, kuna mõned tehingud olid kirjendatud tekkepõhiselt, ent ülejäänud mitte. Koos asjaoluga, et äriühingu audiitorid ei väljendanud avastatud tõsiasjade suhtes mingit kahtlust, kujutas see endast rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite selget rikkumist. |
| --- | --- |

(19)

Uurimine näitas, et ühe äriühingu puhul tuli turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi lükata. Äriühingu kontrollimisel kõigi algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud viie tingimuse täitmise osas selgus, et äriühing ei vasta eespool nimetatud teisele kriteeriumile. Äriühingu raamatupidamine ei kajastanud tegelikku rahalist olukorda, kuna mõned tehingud olid kirjendatud tekkepõhiselt, ent ülejäänud mitte. Koos asjaoluga, et äriühingu audiitorid ei väljendanud avastatud tõsiasjade suhtes mingit kahtlust, kujutas see endast rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite selget rikkumist.

| (20) | Huvitatud isikutele anti võimalus avaldada arvamust eespool esitatud järelduste kohta. Märkusi esitas üks turumajanduslikku kohtlemist taotlev eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(20)

Huvitatud isikutele anti võimalus avaldada arvamust eespool esitatud järelduste kohta. Märkusi esitas üks turumajanduslikku kohtlemist taotlev eksportiv tootja.

| (21) | Selle põhjal võimaldati turumajanduslik kohtlemine ühele HRV volframelektroode eksportivale tootjale:






  — | Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

(21)

Selle põhjal võimaldati turumajanduslik kohtlemine ühele HRV volframelektroode eksportivale tootjale:

—

Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (22) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kehtestatakse võimalik üleriigiline tollimaks riikidele, kes jäävad selle artikli reguleerimisalasse, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 tõestada, et nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud, kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel ning et mingi riigipoolne sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksud. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kehtestatakse võimalik üleriigiline tollimaks riikidele, kes jäävad selle artikli reguleerimisalasse, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 tõestada, et nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud, kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel ning et mingi riigipoolne sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksud.

| (23) | Eksportiv tootja, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, taotles individuaalset kohtlemist juhul, kui talle turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. Teadaolevate andmete põhjal leiti, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 vastab äriühing kõigile nõudmistele, mis on vajalikud individuaalse kohtlemise kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(23)

Eksportiv tootja, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, taotles individuaalset kohtlemist juhul, kui talle turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. Teadaolevate andmete põhjal leiti, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 vastab äriühing kõigile nõudmistele, mis on vajalikud individuaalse kohtlemise kohaldamiseks.

| (24) | Lisaks taotlesid kaks eksportivat tootjat, kes ei olnud turumajanduslikku kohtlemist taotlenud, ainult individuaalset kohtlemist. Need äriühingud kauplesid uurimisperioodi ajal ühenduse sõltumatute klientidega ja tegid uurimisel koostööd. Uurimine näitas, et üks äriühing vastas individuaalse kohtlemise kõigile nõuetele vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5. Teine äriühing ei vastanud individuaalse kohtlemise kolmandale kriteeriumile, kuna leiti, et tegu on täielikult riigiomandis oleva äriühinguga, mis pole seetõttu vaba langetama äriotsuseid, sh määrama kindlaks ekspordihindu ja -koguseid riigipoolse sekkumiseta. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks taotlesid kaks eksportivat tootjat, kes ei olnud turumajanduslikku kohtlemist taotlenud, ainult individuaalset kohtlemist. Need äriühingud kauplesid uurimisperioodi ajal ühenduse sõltumatute klientidega ja tegid uurimisel koostööd. Uurimine näitas, et üks äriühing vastas individuaalse kohtlemise kõigile nõuetele vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5. Teine äriühing ei vastanud individuaalse kohtlemise kolmandale kriteeriumile, kuna leiti, et tegu on täielikult riigiomandis oleva äriühinguga, mis pole seetõttu vaba langetama äriotsuseid, sh määrama kindlaks ekspordihindu ja -koguseid riigipoolse sekkumiseta.

| (25) | Seega jõuti järeldusele, et individuaalne kohtlemine võimaldatakse kahele järgmisele HRV eksportivale tootjale:






  — | Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(25)

Seega jõuti järeldusele, et individuaalne kohtlemine võimaldatakse kahele järgmisele HRV eksportivale tootjale:

—

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd

| — | Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd.

3.   Normaalväärtus

a)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine HRV eksportivale tootjale, kellele võimaldati turumajanduslik kohtlemine

| (26) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tegi komisjon esmalt iga asjaomase eksportiva tootja puhul kindlaks, kas kogu volframelektroodide omamaine müük oli tüüpiline võrreldes kogu tema ühendusse suunduva eksportmüügiga. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 on omamaine müük tüüpiline siis, kui eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahust. |
| --- | --- |

(26)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tegi komisjon esmalt iga asjaomase eksportiva tootja puhul kindlaks, kas kogu volframelektroodide omamaine müük oli tüüpiline võrreldes kogu tema ühendusse suunduva eksportmüügiga. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 on omamaine müük tüüpiline siis, kui eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahust.

| (27) | Asjaomase eksportiva tootja omamaine kogumüük osutus tüüpiliseks, misjärel komisjon tegi kindlaks riigisiseselt müüdud volframelektroodide liigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse ekspordiks müüdud liikidega. |
| --- | --- |

(27)

Asjaomase eksportiva tootja omamaine kogumüük osutus tüüpiliseks, misjärel komisjon tegi kindlaks riigisiseselt müüdud volframelektroodide liigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse ekspordiks müüdud liikidega.

| (28) | Iga vastava liigi puhul tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt tüüpiline. Teatava liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul vastas vähemalt 5 protsendile ühendusse eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahule. |
| --- | --- |

(28)

Iga vastava liigi puhul tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt tüüpiline. Teatava liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul vastas vähemalt 5 protsendile ühendusse eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahule.

| (29) | Selleks et kontrollida, kas iga tooteliigi omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse raames, määrati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul. |
| --- | --- |

(29)

Selleks et kontrollida, kas iga tooteliigi omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse raames, määrati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul.

| (30) | Tehti kindlaks, et igat liiki volframelektroodide tulutoova müügi maht oli vähem kui 10 % müügi kogumahust, ning seepärast leiti, et neid liike müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(30)

Tehti kindlaks, et igat liiki volframelektroodide tulutoova müügi maht oli vähem kui 10 % müügi kogumahust, ning seepärast leiti, et neid liike müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal.

| (31) | Kuna eksportiva tootja müüdavate liikide omamaiseid hindu ei olnud võimalik kasutada, võeti aluseks arvestuslik normaalväärtus. |
| --- | --- |

(31)

Kuna eksportiva tootja müüdavate liikide omamaiseid hindu ei olnud võimalik kasutada, võeti aluseks arvestuslik normaalväärtus.

| (32) | Sellest tulenevalt arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et liideti eksporditud liikide tootmiskuludele mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi summa. Selleks uuris komisjon, kas asjaomase eksportiva tootja siseturul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ja realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on tüüpilised. |
| --- | --- |

(32)

Sellest tulenevalt arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et liideti eksporditud liikide tootmiskuludele mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi summa. Selleks uuris komisjon, kas asjaomase eksportiva tootja siseturul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ja realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on tüüpilised.

| (33) | Tegelikke omamaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseks, kui asjaomase äriühingu omamaise müügi kogumahtu võis pidada tüüpiliseks võrreldes ühendusse suunatud eksportmüügi mahuga. Mis puudutab kasumit, siis siseturul ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames mitte ühtegi liiki vaatlusalust toodet ning asjaomane eksportiv tootja ei tooda muid tooteid peale volframelektroodide. Teiste Hiina tootjate andmeid ei saanud samuti kasutada, kuna mitte ühelegi teisele HRV tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. Seetõttu tuli kasum määrata kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c. Sellega seoses tuleb märkida, et volframelektroode toodavad väga vähesed riigid. Jaapani tootjatelt puudus teave nii vaatlusaluse toote kui ka samasuguste toodete kohta. Samuti polnud võimalik kasutada USA tootja vastavat näitajat. Mis tahes muu põhjendatud aluse puudumisel otsustati kasutada ühenduse tootmisharu kasumimarginaali ajast, mil Hiina import veel turgu ei mõjutanud. Ühtlasi tuleb märkida, et selliselt määratletud kasum vastab ka ühe eksportiva tootja, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, vaatlusaluse toote müügist saadud keskmisele kasumile. |
| --- | --- |

(33)

Tegelikke omamaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseks, kui asjaomase äriühingu omamaise müügi kogumahtu võis pidada tüüpiliseks võrreldes ühendusse suunatud eksportmüügi mahuga. Mis puudutab kasumit, siis siseturul ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames mitte ühtegi liiki vaatlusalust toodet ning asjaomane eksportiv tootja ei tooda muid tooteid peale volframelektroodide. Teiste Hiina tootjate andmeid ei saanud samuti kasutada, kuna mitte ühelegi teisele HRV tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. Seetõttu tuli kasum määrata kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c. Sellega seoses tuleb märkida, et volframelektroode toodavad väga vähesed riigid. Jaapani tootjatelt puudus teave nii vaatlusaluse toote kui ka samasuguste toodete kohta. Samuti polnud võimalik kasutada USA tootja vastavat näitajat. Mis tahes muu põhjendatud aluse puudumisel otsustati kasutada ühenduse tootmisharu kasumimarginaali ajast, mil Hiina import veel turgu ei mõjutanud. Ühtlasi tuleb märkida, et selliselt määratletud kasum vastab ka ühe eksportiva tootja, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, vaatlusaluse toote müügist saadud keskmisele kasumile.

b)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine HRV eksportivatele tootjatele, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist

i)   Võrdlusriik

| (34) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(34)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.

| (35) | Algatamisteates avaldas komisjon soovi kasutada HRV puhul normaalväärtuse määramisel sobiva võrdlusriigina USAd ning kutsus huvitatud isikuid üles võrdlusriigi valiku kohta arvamust avaldama. Ükski huvitatud isik sellele ettepanekule vastuväiteid ei esitanud. |
| --- | --- |

(35)

Algatamisteates avaldas komisjon soovi kasutada HRV puhul normaalväärtuse määramisel sobiva võrdlusriigina USAd ning kutsus huvitatud isikuid üles võrdlusriigi valiku kohta arvamust avaldama. Ükski huvitatud isik sellele ettepanekule vastuväiteid ei esitanud.

| (36) | Peale Euroopa Ühenduse ja HRV toodavad vaatlusalust toodet vaid üksikud USA ja Jaapani tootjad. Seepärast taotles komisjon koostööd kolme Jaapani tunnustatud tootja ja USA ainsa tootjaga. |
| --- | --- |

(36)

Peale Euroopa Ühenduse ja HRV toodavad vaatlusalust toodet vaid üksikud USA ja Jaapani tootjad. Seepärast taotles komisjon koostööd kolme Jaapani tunnustatud tootja ja USA ainsa tootjaga.

| (37) | Koostööd nõustus tegema vaid USA tootja. Sellele tootjale saadeti küsimustik ja vastusena esitatud andmeid kontrolliti kohapeal. Leiti, et kõnealune tootja tegeles omamaise müügiga ja et USA turul oli märkimisväärselt palju Hiinast ning väga vähe Jaapanist imporditud tooteid. Seega on selge, et USA ja Hiina tooted konkureerivad USA turul. |
| --- | --- |

(37)

Koostööd nõustus tegema vaid USA tootja. Sellele tootjale saadeti küsimustik ja vastusena esitatud andmeid kontrolliti kohapeal. Leiti, et kõnealune tootja tegeles omamaise müügiga ja et USA turul oli märkimisväärselt palju Hiinast ning väga vähe Jaapanist imporditud tooteid. Seega on selge, et USA ja Hiina tooted konkureerivad USA turul.

| (38) | Eelöeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et USA on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt kõige mõistlikum ja sobivam võrdlusriik. |
| --- | --- |

(38)

Eelöeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et USA on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt kõige mõistlikum ja sobivam võrdlusriik.

ii)   Normaalväärtus

| (39) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a põhjal määrati võrdlusriigi tootja esitatud kontrollitud andmete põhjal normaalväärtus nendele eksportivatele tootjatele, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(39)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a põhjal määrati võrdlusriigi tootja esitatud kontrollitud andmete põhjal normaalväärtus nendele eksportivatele tootjatele, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.

| (40) | Komisjon uuris, kas kõigi vaatlusaluse toote liikide puhul, mida müüdi võrdlusriigi siseturul tüüpilistes kogustes, võis müüki pidada tavapäraseks kaubandustegevuseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks määrati kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon uuris, kas kõigi vaatlusaluse toote liikide puhul, mida müüdi võrdlusriigi siseturul tüüpilistes kogustes, võis müüki pidada tavapäraseks kaubandustegevuseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks määrati kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul.

| (41) | Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati uurimisperioodil toimunud kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmise alusel, olenemata sellest, kas kõnealune müük oli tulutoov või mitte. |
| --- | --- |

(41)

Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati uurimisperioodil toimunud kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmise alusel, olenemata sellest, kas kõnealune müük oli tulutoov või mitte.

| (42) | Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või vähem selle tooteliigi müügi kogumahust või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdub ainult selle tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, juhul kui müük moodustas vähemalt 10 % kõnealuse liigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(42)

Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või vähem selle tooteliigi müügi kogumahust või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdub ainult selle tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, juhul kui müük moodustas vähemalt 10 % kõnealuse liigi müügi kogumahust.

| (43) | Kui ükskõik millise tooteliigi tulutoova müügi maht oli vähem kui 10 % selle liigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(43)

Kui ükskõik millise tooteliigi tulutoova müügi maht oli vähem kui 10 % selle liigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal.

| (44) | Seega määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi siseturul toimuva tavapärase kaubandustegevuse müügihindade põhjal ligi 90 % tooteliikide puhul. |
| --- | --- |

(44)

Seega määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi siseturul toimuva tavapärase kaubandustegevuse müügihindade põhjal ligi 90 % tooteliikide puhul.

| (45) | Nende võrdlusriigi tootja müüdud tooteliikide puhul, mille omamaiseid hindu ei saanud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, tuli rakendada teist meetodit. Sel juhul kasutas komisjon arvestuslikku normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. Normaalväärtuse arvutamiseks liideti võrdlusriigi tootja müüdud tooteliikide toomiskuludele mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude summa ning kasumimarginaal. Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks algmääruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud meetodite kohaselt. Kasutatud müügi-, üld- ja halduskulud olid seotud tootja enda müüdud samasuguse toote omamaise kogumüügiga ja kasutatud kasumimarginaal oli tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud omamaise müügi kasumimarginaali kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(45)

Nende võrdlusriigi tootja müüdud tooteliikide puhul, mille omamaiseid hindu ei saanud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, tuli rakendada teist meetodit. Sel juhul kasutas komisjon arvestuslikku normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. Normaalväärtuse arvutamiseks liideti võrdlusriigi tootja müüdud tooteliikide toomiskuludele mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude summa ning kasumimarginaal. Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks algmääruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud meetodite kohaselt. Kasutatud müügi-, üld- ja halduskulud olid seotud tootja enda müüdud samasuguse toote omamaise kogumüügiga ja kasutatud kasumimarginaal oli tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud omamaise müügi kasumimarginaali kaalutud keskmine.

| (46) | Normaalväärtust korrigeeriti vajaduse korral vastavalt veo-, krediidi- ja pakkimiskulude erinevustele, et tagada õiglane võrdlus asjaomaste HRV tootjate poolt ühendusse eksporditud volframelektroodidega. |
| --- | --- |

(46)

Normaalväärtust korrigeeriti vajaduse korral vastavalt veo-, krediidi- ja pakkimiskulude erinevustele, et tagada õiglane võrdlus asjaomaste HRV tootjate poolt ühendusse eksporditud volframelektroodidega.

4.   Ekspordihinnad

| (47) | Kõikidel juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, täpsemalt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(47)

Kõikidel juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, täpsemalt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

| (48) | Äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslik kohtlemine, toimus kogu eksportmüük ühendusse sidusimportija kaudu ja müüdi seejärel edasi ühenduses asuvatele sõltumatutele äriühingutele ja sidusettevõtetele. Ekspordihind arvutati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9, täpsemalt selle hinna põhjal, millega imporditud tooted esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi, korrigeerides seda nõuetekohaselt, et võtta arvesse kõiki impordi ja edasimüügi vahepeal kantud kulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid ning mõistlikku kasumimarginaali. Sellega seoses kasutati sidusettevõtte enda müügi-, üld- ja halduskulusid. Kasumimarginaal määrati kindlaks koostööd tegevatelt sõltumatutelt importijatelt saadud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(48)

Äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslik kohtlemine, toimus kogu eksportmüük ühendusse sidusimportija kaudu ja müüdi seejärel edasi ühenduses asuvatele sõltumatutele äriühingutele ja sidusettevõtetele. Ekspordihind arvutati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9, täpsemalt selle hinna põhjal, millega imporditud tooted esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi, korrigeerides seda nõuetekohaselt, et võtta arvesse kõiki impordi ja edasimüügi vahepeal kantud kulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid ning mõistlikku kasumimarginaali. Sellega seoses kasutati sidusettevõtte enda müügi-, üld- ja halduskulusid. Kasumimarginaal määrati kindlaks koostööd tegevatelt sõltumatutelt importijatelt saadud teabe põhjal.

5.   Võrdlus

| (49) | Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vajalikud korrigeerimised tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, lisa-, pakkimis-, krediidi- ja pangakulude osas kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning neid kinnitasid kontrollitud tõendid. |
| --- | --- |

(49)

Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vajalikud korrigeerimised tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, lisa-, pakkimis-, krediidi- ja pangakulude osas kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning neid kinnitasid kontrollitud tõendid.

6.   Dumpingumarginaalid

a)   Koostööd tegev eksportiv tootja, kellele võimaldati turumajanduslik kohtlemine

| (50) | Äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslik kohtlemine, võrreldi iga vaatlusaluse ühendusse eksporditud tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. |
| --- | --- |

(50)

Äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslik kohtlemine, võrreldi iga vaatlusaluse ühendusse eksporditud tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.

| (51) | Selle alusel on ajutine kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata järgmine:






  Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. | 25,9 % |

(51)

Selle alusel on ajutine kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata järgmine:

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal

Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd.

25,9 %

b)   Koostööd tegevad eksportivad tootjad, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine

| (52) | Äriühingute puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, võrreldi võrdlusriigi suhtes kehtestatud kaalutud keskmist normaalväärtust ühendusse suunatud ekspordi kaalutud keskmise hinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11. |
| --- | --- |

(52)

Äriühingute puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, võrreldi võrdlusriigi suhtes kehtestatud kaalutud keskmist normaalväärtust ühendusse suunatud ekspordi kaalutud keskmise hinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11.

| (53) | Ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata on järgmised:






  Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd. | 138,6 % |
| Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd. | 128,4 % |

(53)

Ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata on järgmised:

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd.

138,6 %

Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd.

128,4 %

c)   Kõik teised eksportivad tootjad

| (54) | Selleks et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida saaks kohaldada kõigile teistele eksportijatele HRVs, tegi komisjon kõigepealt kindlaks koostöötaseme. Sellega seoses tuletatakse meelde, et 11 HRV eksportivat tootjat väljendasid soovi olla kaasatud väljavõttelisse uuringusse ning esitasid andmed muu hulgas vaatlusaluse toote ekspordi kohta ühendusse. Samuti tuletatakse meelde, et mõlemad algatamisteates märgitud CN-koodid on ex CN-koodid, mille alla käivad ka muud tooted kui vaatlusalune toode. Lisaks näitas uurimine, et enamik koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest HRVs deklareerivad volframelektroodide eksporti Hiina riikliku tariifikoodi all, mis hõlmab ka paljusid teisi tooteid. Seepärast leiti, et täpse statistika puudumisel on väljavõttelise uuringu küsimustikes esitatud andmed HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi kohta ühendusse asjakohasemad. Väljavõttelise uuringu küsimustike 11 vastuses märgitud ekspordi üldkoguseid võrreldi kaebuses esitatud hinnanguga ning leiti, et küsimustikes esitatud impordimaht on suurem. Selle põhjal peeti koostöötaset kõrgeks. |
| --- | --- |

(54)

Selleks et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida saaks kohaldada kõigile teistele eksportijatele HRVs, tegi komisjon kõigepealt kindlaks koostöötaseme. Sellega seoses tuletatakse meelde, et 11 HRV eksportivat tootjat väljendasid soovi olla kaasatud väljavõttelisse uuringusse ning esitasid andmed muu hulgas vaatlusaluse toote ekspordi kohta ühendusse. Samuti tuletatakse meelde, et mõlemad algatamisteates märgitud CN-koodid on ex CN-koodid, mille alla käivad ka muud tooted kui vaatlusalune toode. Lisaks näitas uurimine, et enamik koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest HRVs deklareerivad volframelektroodide eksporti Hiina riikliku tariifikoodi all, mis hõlmab ka paljusid teisi tooteid. Seepärast leiti, et täpse statistika puudumisel on väljavõttelise uuringu küsimustikes esitatud andmed HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi kohta ühendusse asjakohasemad. Väljavõttelise uuringu küsimustike 11 vastuses märgitud ekspordi üldkoguseid võrreldi kaebuses esitatud hinnanguga ning leiti, et küsimustikes esitatud impordimaht on suurem. Selle põhjal peeti koostöötaset kõrgeks.

| (55) | Seetõttu määrati dumpingumarginaal samal tasemel kui koostööd tegevale äriühingule, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, kehtestatud dumpingumarginaal, milleks oli 204,9 %. |
| --- | --- |

(55)

Seetõttu määrati dumpingumarginaal samal tasemel kui koostööd tegevale äriühingule, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, kehtestatud dumpingumarginaal, milleks oli 204,9 %.

| (56) | Selle alusel kehtestati ajutiselt üleriigiliseks dumpingutasemeks ilma tollimaksu tasumata 204,9 % CIF-hinnast ühenduse piiril. |
| --- | --- |

(56)

Selle alusel kehtestati ajutiselt üleriigiliseks dumpingutasemeks ilma tollimaksu tasumata 204,9 % CIF-hinnast ühenduse piiril.

D.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang

| (57) | Uurimisega tehti kindlaks, et ühenduses toodavad samasugust toodet kaks tootjat. Tootja, kelle nimel kaebus esitati, tegi uurimisel täielikku koostööd. Teine tootja toetas menetlust ning esitas toodangut ja müüki puudutavaid üldandmeid. Kuna vaid üks äriühing vastas küsimustikule täies mahus, esitatakse kogu ühenduse tootmisharu käsitlev teave konfidentsiaalsuse tagamiseks kas indekseeritult või vahemike kaupa. |
| --- | --- |

(57)

Uurimisega tehti kindlaks, et ühenduses toodavad samasugust toodet kaks tootjat. Tootja, kelle nimel kaebus esitati, tegi uurimisel täielikku koostööd. Teine tootja toetas menetlust ning esitas toodangut ja müüki puudutavaid üldandmeid. Kuna vaid üks äriühing vastas küsimustikule täies mahus, esitatakse kogu ühenduse tootmisharu käsitlev teave konfidentsiaalsuse tagamiseks kas indekseeritult või vahemike kaupa.

| (58) | Seega on algmääruse artikli 4 lõike 1 kohaldamisel esialgse ühenduse tootmismahu arvutamiseks liidetud täielikku koostööd tegeva ühenduse tootja toodangule teise tootja tootmismaht viimase esitatud andmete põhjal. Selle põhjal oli ühenduse kogutoodang uurimisperioodil 40–50 tonni. |
| --- | --- |

(58)

Seega on algmääruse artikli 4 lõike 1 kohaldamisel esialgse ühenduse tootmismahu arvutamiseks liidetud täielikku koostööd tegeva ühenduse tootja toodangule teise tootja tootmismaht viimase esitatud andmete põhjal. Selle põhjal oli ühenduse kogutoodang uurimisperioodil 40–50 tonni.

2.   Ühenduse tootmisharu mõiste

| (59) | Uurimisel täielikku koostööd teinud ühenduse tootja toodang moodustas üle 50 % ühenduses toodetud volframelektroodidest. Seetõttu käsitletakse seda äriühingut algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ühenduse tootmisharuna. |
| --- | --- |

(59)

Uurimisel täielikku koostööd teinud ühenduse tootja toodang moodustas üle 50 % ühenduses toodetud volframelektroodidest. Seetõttu käsitletakse seda äriühingut algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ühenduse tootmisharuna.

3.   Ühenduse tarbimine

| (60) | Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse teadaolevate tootjate müügimahu ja impordi põhjal. Impordimahu puhul aastatel 2001–2004 võeti aluseks kaebus, sest nagu eespool selgitatud, puudus usaldusväärne impordistatistika. Uurimisperioodi tarbeks võeti impordimahu aluseks nende 11 HRV eksportiva tootja ekspordi üldkogus, kes need andmed võrdlusuuringusse kaasamiseks esitasid ja kelle tegevust võib pidada kogu ekspordiks. Importi kolmandatest riikidest ei peetud arvestatavaks. Andmed näitasid, et nõudlus vaatlusaluse toote järele ühenduses suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 50 %. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tarbimine (kg) | 107 000 | 120 000 | 116 000 | 135 000 | 161 000 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 112 | 108 | 126 | 150 |

(60)

Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse teadaolevate tootjate müügimahu ja impordi põhjal. Impordimahu puhul aastatel 2001–2004 võeti aluseks kaebus, sest nagu eespool selgitatud, puudus usaldusväärne impordistatistika. Uurimisperioodi tarbeks võeti impordimahu aluseks nende 11 HRV eksportiva tootja ekspordi üldkogus, kes need andmed võrdlusuuringusse kaasamiseks esitasid ja kelle tegevust võib pidada kogu ekspordiks. Importi kolmandatest riikidest ei peetud arvestatavaks. Andmed näitasid, et nõudlus vaatlusaluse toote järele ühenduses suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 50 %.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Ühenduse tarbimine (kg)

107 000

120 000

116 000

135 000

161 000

Indeks 2001 = 100

100

112

108

126

150

4.   Import ühendusse asjaomasest riigist

a)   Asjaomase impordi maht ja turuosa

| (61) | Hiinast pärit impordi maht määrati eespool toodud põhjustel kindlaks kaebuses ja küsimustike vastustes esitatud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(61)

Hiinast pärit impordi maht määrati eespool toodud põhjustel kindlaks kaebuses ja küsimustike vastustes esitatud andmete põhjal.

| (62) | Impordi mahu ja turuosa areng on olnud järgmine: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi maht (kg) | 23 968 | 62 760 | 67 628 | 84 915 | 122 603 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 262 | 282 | 354 | 512 |
| HRV turuosa | 22,4 % | 52,3 % | 58,3 % | 62,9 % | 76,2 % |

(62)

Impordi mahu ja turuosa areng on olnud järgmine:

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

HRVst pärit impordi maht (kg)

23 968

62 760

67 628

84 915

122 603

Indeks 2001 = 100

100

262

282

354

512

HRV turuosa

22,4 %

52,3 %

58,3 %

62,9 %

76,2 %

| (63) | Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes volframelektroodide tarbimine 50 %, samas kui import asjaomasest riigist kasvas enam kui 400 %. Seega kasvas HRV turuosa vaatlusalusel perioodil 22,4 protsendilt 76,2 protsendile. |
| --- | --- |

(63)

Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes volframelektroodide tarbimine 50 %, samas kui import asjaomasest riigist kasvas enam kui 400 %. Seega kasvas HRV turuosa vaatlusalusel perioodil 22,4 protsendilt 76,2 protsendile.

b)   Impordihinnad ja hindade allalöömine

| (64) | Järgnevas tabelis on toodud HRVst pärit impordi keskmiste hindade areng. Need hinnad langesid vaatlusaluse perioodi jooksul 12 %, hoolimata 2005. aastal aset leidnud hinnakasvust, mis tulenes põhitooraine hinna tõusust. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi hinnad (eurot/kg) | 37 | 37 | 28 | 24 | 33 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 100 | 75 | 63 | 88 |

(64)

Järgnevas tabelis on toodud HRVst pärit impordi keskmiste hindade areng. Need hinnad langesid vaatlusaluse perioodi jooksul 12 %, hoolimata 2005. aastal aset leidnud hinnakasvust, mis tulenes põhitooraine hinna tõusust.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

HRVst pärit impordi hinnad (eurot/kg)

37

37

28

24

33

Indeks 2001 = 100

100

100

75

63

88

| (65) | Selleks et määrata kindlaks vaatlusaluse toote müügihind ühenduse turul uurimisperioodi jooksul, võrreldi ühenduse tootmisharu ja HRV eksportivate tootjate hindu. Asjaomaste ühenduse tootmisharu müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral korrigeeriti tehasehinna tasemele, st arvati maha veokulud ühenduses ning alla- ja mahahindlused. Ühenduse tootmisharu hindu võrreldi Hiina eksportivate tootjate kehtestatud müügihindadega, millest olid maha arvatud allahindlused, ning korrigeeriti vajaduse korral CIF-hindade tasemele ühenduse piiril koos nõuetekohase tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude korrigeerimisega. |
| --- | --- |

(65)

Selleks et määrata kindlaks vaatlusaluse toote müügihind ühenduse turul uurimisperioodi jooksul, võrreldi ühenduse tootmisharu ja HRV eksportivate tootjate hindu. Asjaomaste ühenduse tootmisharu müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral korrigeeriti tehasehinna tasemele, st arvati maha veokulud ühenduses ning alla- ja mahahindlused. Ühenduse tootmisharu hindu võrreldi Hiina eksportivate tootjate kehtestatud müügihindadega, millest olid maha arvatud allahindlused, ning korrigeeriti vajaduse korral CIF-hindade tasemele ühenduse piiril koos nõuetekohase tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude korrigeerimisega.

| (66) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodi vältel müüdi vaatlusalust toodet ühenduses hindadega, mis olid ühenduse tootmisharu hindadest madalamad, moodustades nendest 40 %. |
| --- | --- |

(66)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodi vältel müüdi vaatlusalust toodet ühenduses hindadega, mis olid ühenduse tootmisharu hindadest madalamad, moodustades nendest 40 %.

5.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (67) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uuring HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ühenduse tootmisharule hinnangut kõikidele ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavatele majandusteguritele ja -näitajatele alates aastast 2001 kuni uurimisperioodini. Nagu eespool öeldud, on konfidentsiaalsuse tagamiseks enamik näitajaid esitatud indekseeritult või vahemike kaupa, kuna analüüs käsitleb vaid üht äriühingut. |
| --- | --- |

(67)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uuring HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ühenduse tootmisharule hinnangut kõikidele ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavatele majandusteguritele ja -näitajatele alates aastast 2001 kuni uurimisperioodini. Nagu eespool öeldud, on konfidentsiaalsuse tagamiseks enamik näitajaid esitatud indekseeritult või vahemike kaupa, kuna analüüs käsitleb vaid üht äriühingut.

a)   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (68) | Ühenduse tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng oli järgmine: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (2001 = 100) | 100 | 83 | 75 | 59 | 40 |
| Tootmisvõimsus (2001 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (2001 = 100) | 100 | 83 | 75 | 59 | 40 |

(68)

Ühenduse tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng oli järgmine:

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Toodang (2001 = 100)

100

83

75

59

40

Tootmisvõimsus (2001 = 100)

100

100

100

100

100

Tootmisvõimsuse rakendamine (2001 = 100)

100

83

75

59

40

| (69) | Vaatamata suurenenud nõudlusele vähenes ühenduse tootmisharu toodang alates 2001. aastast vaatlusaluse perioodini 60 %. |
| --- | --- |

(69)

Vaatamata suurenenud nõudlusele vähenes ühenduse tootmisharu toodang alates 2001. aastast vaatlusaluse perioodini 60 %.

| (70) | Tootmisvõimsus püsis stabiilne, mis tähendab, et tootmisvõimsuse rakendamine vähenes nagu toodangki. |
| --- | --- |

(70)

Tootmisvõimsus püsis stabiilne, mis tähendab, et tootmisvõimsuse rakendamine vähenes nagu toodangki.

b)   Varud

| (71) | Järgmised arvud näitavad varude suurust iga perioodi lõpus. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (2001 = 100) | 100 | 116 | 127 | 137 | 131 |

(71)

Järgmised arvud näitavad varude suurust iga perioodi lõpus.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Varud (2001 = 100)

100

116

127

137

131

| (72) | Varud suurenesid vaatlusaluse perioodi jooksul 31 %, mis näitab, et tootmisharul oli üha raskem oma tooteid ühenduse turul müüa. |
| --- | --- |

(72)

Varud suurenesid vaatlusaluse perioodi jooksul 31 %, mis näitab, et tootmisharul oli üha raskem oma tooteid ühenduse turul müüa.

c)   Ühenduse müügimaht, turuosad, kasv ja keskmised ühikuhinnad

| (73) | Järgmised arvud näitavad ühenduse tootmisharu müüki ühenduse sõltumatutele klientidele. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht ühenduse turul (2001 = 100) | 100 | 77 | 65 | 67 | 48 |
| Turuosa (2001 = 100) | 100 | 69 | 60 | 53 | 32 |
| Keskmised müügihinnad (2001 = 100) | 100 | 87 | 76 | 85 | 113 |

(73)

Järgmised arvud näitavad ühenduse tootmisharu müüki ühenduse sõltumatutele klientidele.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Müügimaht ühenduse turul (2001 = 100)

100

77

65

67

48

Turuosa (2001 = 100)

100

69

60

53

32

Keskmised müügihinnad (2001 = 100)

100

87

76

85

113

| (74) | Ühenduse tootmisharu müügimaht vähenes käsitletud perioodil rohkem kui 50 %. Ühenduse tarbimine aga kasvas sel ajal 50 %, samas kui ühenduse tootmisharu turuosa kahanes selle viie aastaga veelgi rohkem – 70 %. |
| --- | --- |

(74)

Ühenduse tootmisharu müügimaht vähenes käsitletud perioodil rohkem kui 50 %. Ühenduse tarbimine aga kasvas sel ajal 50 %, samas kui ühenduse tootmisharu turuosa kahanes selle viie aastaga veelgi rohkem – 70 %.

| (75) | Seepärast leiti, et ühenduse tootmisharu ei saanud osa turukasvust, mis tulenes ühenduse suurenenud tarbimisest. |
| --- | --- |

(75)

Seepärast leiti, et ühenduse tootmisharu ei saanud osa turukasvust, mis tulenes ühenduse suurenenud tarbimisest.

| (76) | Ühenduse turul sõltumatutele ostjatele kehtestatud keskmised müügihinnad langesid kuni 2003. aastani. Seejärel need tõusid 2003.–2004. aastal ligi 12 % ning 2004.–2005. aastal veel 30 %. 2003. aastani kestnud hinnalanguse puhul tuleb arvesse võtta ühenduse tootmisharu püüdlusi konkureerida dumpinguhinnaga impordiga. 2003. aastal jõudsid hinnad vastuvõetamatult madalale tasemele ning neid tuli 2004. aastal tõsta. Edasisele hinnatõusule 2005. aastal aitas kaasa ka toorainehindade järsk tõus, rohkem kui 100 % 2004.–2005. aastal. Sellele vaatamata kajastas ühenduse tootmisharu müügihindade tõus kulude kasvu vaid teatud määral. |
| --- | --- |

(76)

Ühenduse turul sõltumatutele ostjatele kehtestatud keskmised müügihinnad langesid kuni 2003. aastani. Seejärel need tõusid 2003.–2004. aastal ligi 12 % ning 2004.–2005. aastal veel 30 %. 2003. aastani kestnud hinnalanguse puhul tuleb arvesse võtta ühenduse tootmisharu püüdlusi konkureerida dumpinguhinnaga impordiga. 2003. aastal jõudsid hinnad vastuvõetamatult madalale tasemele ning neid tuli 2004. aastal tõsta. Edasisele hinnatõusule 2005. aastal aitas kaasa ka toorainehindade järsk tõus, rohkem kui 100 % 2004.–2005. aastal. Sellele vaatamata kajastas ühenduse tootmisharu müügihindade tõus kulude kasvu vaid teatud määral.

d)   Tasuvus ja rahavoog

| (77) | Ühenduse tootmisharu volframelektroodide müügi tasuvus ja rahavoog on selgelt negatiivsed. Konfidentsiaalsuse tagamiseks on need näitajad esitatud vahemike kaupa. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumimarginaal | 0 – – 10 % | 0 – – 10 % | – 10 – – 20% | – 10 – – 20 % | – 10 – – 20 % |

(77)

Ühenduse tootmisharu volframelektroodide müügi tasuvus ja rahavoog on selgelt negatiivsed. Konfidentsiaalsuse tagamiseks on need näitajad esitatud vahemike kaupa.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Kasumimarginaal

0 – – 10 %

0 – – 10 %

– 10 – – 20%

– 10 – – 20 %

– 10 – – 20 %

| (78) | Tasuvus vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. 2003. aastal jõudis see madalaimale tasemele ja tõusis seejärel veidi, osaliselt ühenduse tootmisharu ratsionaliseerimismeetmete ja hinnatõusude tõttu. |
| --- | --- |

(78)

Tasuvus vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. 2003. aastal jõudis see madalaimale tasemele ja tõusis seejärel veidi, osaliselt ühenduse tootmisharu ratsionaliseerimismeetmete ja hinnatõusude tõttu.

| (79) | Ka rahavoog kahanes vaatlusalusel perioodil vastavalt tasuvuse vähenemisele. Negatiivse rahavoo absoluuttaseme langus perioodi lõpul tulenes vaid tootmis- ja müügimahu vähenemisest. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (tuhandetes eurodes) | 100 – 200 | – 100 – 0 | – 200 – – 300 | – 200 – – 300 | – 100 – – 200 |

(79)

Ka rahavoog kahanes vaatlusalusel perioodil vastavalt tasuvuse vähenemisele. Negatiivse rahavoo absoluuttaseme langus perioodi lõpul tulenes vaid tootmis- ja müügimahu vähenemisest.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Rahavoog (tuhandetes eurodes)

100 – 200

– 100 – 0

– 200 – – 300

– 200 – – 300

– 100 – – 200

e)   Investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (80) | Vaatlusaluse perioodi algul tehti ühenduse tootmisharusse suuri investeeringuid, mis hõlmasid peamiselt uute masinate ostmist tootmise optimeerimiseks ning mida õigustas volframelektroodide ja teiste volframist toodete üldine rahuldav müügitase aastateni 2000-2001. Perioodi lõpus aga investeeringuid enam ei tehtud. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (2001 = 100) | 100 | 33 | 33 | 0 | 3 |

(80)

Vaatlusaluse perioodi algul tehti ühenduse tootmisharusse suuri investeeringuid, mis hõlmasid peamiselt uute masinate ostmist tootmise optimeerimiseks ning mida õigustas volframelektroodide ja teiste volframist toodete üldine rahuldav müügitase aastateni 2000-2001. Perioodi lõpus aga investeeringuid enam ei tehtud.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Investeeringud (2001 = 100)

100

33

33

0

3

| (81) | Samasuguse toote toodangu ja müügi investeeringutasuvus, mis on konfidentsiaalsuse tagamiseks esitatud vahemike kaupa, on negatiivne ning on vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt vähenenud, mis kajastab eespool müügi tasuvuse puhul mainitud suundumust. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringutasuvus | 20 – 30 % | 0 – – 10 % | – 20 – – 30 % | – 10 – – 20 % | – 10 – – 20 % |

(81)

Samasuguse toote toodangu ja müügi investeeringutasuvus, mis on konfidentsiaalsuse tagamiseks esitatud vahemike kaupa, on negatiivne ning on vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt vähenenud, mis kajastab eespool müügi tasuvuse puhul mainitud suundumust.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Investeeringutasuvus

20 – 30 %

0 – – 10 %

– 20 – – 30 %

– 10 – – 20 %

– 10 – – 20 %

| (82) | Ühenduse tootmisharu võime kapitali kaasata ei olnud vaatlusalusel perioodil väiksem, arvestades et samasugune toode esindab vaid väga väikest osa kogu grupi äritegevusest. |
| --- | --- |

(82)

Ühenduse tootmisharu võime kapitali kaasata ei olnud vaatlusalusel perioodil väiksem, arvestades et samasugune toode esindab vaid väga väikest osa kogu grupi äritegevusest.

f)   Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

| (83) | Ühenduse tootmisharu tööhõive, tootlikkuse ja töötasude areng oli järgmine: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv (2001 = 100) | 100 | 91 | 64 | 45 | 32 |
| Tööjõukulud töötaja kohta (2001 = 100) | 100 | 92 | 119 | 130 | 127 |
| Tööjõukulud töötaja kohta (2001 = 100) | 100 | 97 | 107 | 106 | 100 |

(83)

Ühenduse tootmisharu tööhõive, tootlikkuse ja töötasude areng oli järgmine:

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Töötajate arv (2001 = 100)

100

91

64

45

32

Tööjõukulud töötaja kohta (2001 = 100)

100

92

119

130

127

Tööjõukulud töötaja kohta (2001 = 100)

100

97

107

106

100

| (84) | Ühenduse tootmisharu vähendas järsult töötajate arvu alates aastast 2001 kuni uurimisperioodini. Selle põhjuseks oli nii toodangu mahu vähenemine kui ka ühenduse tootmisharu jõupingutused tootmist ratsionaliseerida ja tootlikkust suurendada. Ühenduse tootmisharu ratsionaliseerimise protsessi tulemus kajastus ka tootlikkuses, mis suurenes märgatavalt vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(84)

Ühenduse tootmisharu vähendas järsult töötajate arvu alates aastast 2001 kuni uurimisperioodini. Selle põhjuseks oli nii toodangu mahu vähenemine kui ka ühenduse tootmisharu jõupingutused tootmist ratsionaliseerida ja tootlikkust suurendada. Ühenduse tootmisharu ratsionaliseerimise protsessi tulemus kajastus ka tootlikkuses, mis suurenes märgatavalt vaatlusalusel perioodil.

| (85) | Keskmised palgatasemed olid vaatlusalusel perioodil stabiilsed. |
| --- | --- |

(85)

Keskmised palgatasemed olid vaatlusalusel perioodil stabiilsed.

g)   Tegeliku dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

| (86) | Dumpingumarginaalid on toodud eespool, dumpingut käsitlevas punktis. Need marginaalid on selgelt üle miinimumtaseme. Samuti ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades tegelike marginaalide mõju tähtsusetuks pidada. |
| --- | --- |

(86)

Dumpingumarginaalid on toodud eespool, dumpingut käsitlevas punktis. Need marginaalid on selgelt üle miinimumtaseme. Samuti ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades tegelike marginaalide mõju tähtsusetuks pidada.

| (87) | Ühenduse tootmisharu ei ole toibumas varasema dumpingu või subsideerimise mõjust, kuna selliseid uurimisi ei ole varem läbi viidud. |
| --- | --- |

(87)

Ühenduse tootmisharu ei ole toibumas varasema dumpingu või subsideerimise mõjust, kuna selliseid uurimisi ei ole varem läbi viidud.

6.   Järeldus kahju kohta

| (88) | Tuleb meenutada, et 2001. aastast kuni uurimisperioodini kasvas vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import HRVst rohkem kui 400 % ning selle turuosa moodustas vaatlusaluse perioodi lõpus 76,2 %. Lisaks lõid vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi müügihinnad ühenduse müügihinnad uurimisperioodil oluliselt alla. Kaalutud keskmiste põhjal löödi hinnad alla 40 %. |
| --- | --- |

(88)

Tuleb meenutada, et 2001. aastast kuni uurimisperioodini kasvas vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import HRVst rohkem kui 400 % ning selle turuosa moodustas vaatlusaluse perioodi lõpus 76,2 %. Lisaks lõid vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi müügihinnad ühenduse müügihinnad uurimisperioodil oluliselt alla. Kaalutud keskmiste põhjal löödi hinnad alla 40 %.

| (89) | Samal ajal kui ühenduse tarbimine suurenes 50 %, vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht 50 %. Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes 68 % ning tootmisharu ei saanud üleilmset toorainehindade tõusu klientidele üle kanda, mistõttu tasuvus oli negatiivne. |
| --- | --- |

(89)

Samal ajal kui ühenduse tarbimine suurenes 50 %, vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht 50 %. Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes 68 % ning tootmisharu ei saanud üleilmset toorainehindade tõusu klientidele üle kanda, mistõttu tasuvus oli negatiivne.

| (90) | Selle tagajärjel halvenes ühenduse tootmisharu olukord vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Tootmine vähenes 60 %, nagu ka tootmisvõimsuse rakendamine, mis langes uurimisperioodil väga madalale tasemele. Varud suurenesid 31 %. |
| --- | --- |

(90)

Selle tagajärjel halvenes ühenduse tootmisharu olukord vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Tootmine vähenes 60 %, nagu ka tootmisvõimsuse rakendamine, mis langes uurimisperioodil väga madalale tasemele. Varud suurenesid 31 %.

| (91) | Hoolimata ühenduse tootmisharu suurtest investeeringutest vaatlusperioodi algul ning jätkuvatest jõupingutustest suurendada tootlikkust ja konkurentsivõimet, vähenesid märgatavalt ka tootmisharu tasuvus, rahavoog ja investeeringutasuvus, mille näitajad olid selgelt negatiivsed. |
| --- | --- |

(91)

Hoolimata ühenduse tootmisharu suurtest investeeringutest vaatlusperioodi algul ning jätkuvatest jõupingutustest suurendada tootlikkust ja konkurentsivõimet, vähenesid märgatavalt ka tootmisharu tasuvus, rahavoog ja investeeringutasuvus, mille näitajad olid selgelt negatiivsed.

| (92) | Ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda vaatlusalusel perioodil kinnitab ka tööhõive ja investeeringute negatiivne areng. |
| --- | --- |

(92)

Ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda vaatlusalusel perioodil kinnitab ka tööhõive ja investeeringute negatiivne areng.

| (93) | Eelöeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu kandis märgatavat kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(93)

Eelöeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu kandis märgatavat kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatav märkus

| (94) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 kontrolliti, kas on olemas põhjuslik seos HRV dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud märgatava kahju vahel. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(94)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 kontrolliti, kas on olemas põhjuslik seos HRV dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud märgatava kahju vahel. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2.   HRVst pärit impordi mõju

| (95) | HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi mahu hüppeline kasv rohkem kui 400 % ajavahemikul 2001. aastast uurimisperioodini ja turuosa suurenemine 22,4 protsendilt 76,2 protsendile ühenduse turul langes kokku ühenduse tootmisharu majandusolukorra halvenemisega. Toodang ja tootmisvõimsuse rakendamine vähenesid järsult, samas kui lõppvarud suurenesid 31 %, kuigi ühenduse turg kasvas. Ühenduse tootmisharu müügimaht ja turuosa kahanesid märkimisväärselt, samal ajal kui dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa kasvasid järsult. Lisaks lõid dumpinguhinnaga impordi hinnad ühenduse tootmisharu hinnad märgatavalt alla ja seda ajal, mil toorainehinnad tõusid märkimisväärselt, üle 100 %. Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu ei saanud kanda kulude kasvu üle oma klientidele suure hinnasurve tõttu, mida HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne maht avaldas. See tõi kaasa tasuvuse, investeerimistasuvuse ja rahavoo märkimisväärse vähenemise. |
| --- | --- |

(95)

HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi mahu hüppeline kasv rohkem kui 400 % ajavahemikul 2001. aastast uurimisperioodini ja turuosa suurenemine 22,4 protsendilt 76,2 protsendile ühenduse turul langes kokku ühenduse tootmisharu majandusolukorra halvenemisega. Toodang ja tootmisvõimsuse rakendamine vähenesid järsult, samas kui lõppvarud suurenesid 31 %, kuigi ühenduse turg kasvas. Ühenduse tootmisharu müügimaht ja turuosa kahanesid märkimisväärselt, samal ajal kui dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa kasvasid järsult. Lisaks lõid dumpinguhinnaga impordi hinnad ühenduse tootmisharu hinnad märgatavalt alla ja seda ajal, mil toorainehinnad tõusid märkimisväärselt, üle 100 %. Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu ei saanud kanda kulude kasvu üle oma klientidele suure hinnasurve tõttu, mida HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne maht avaldas. See tõi kaasa tasuvuse, investeerimistasuvuse ja rahavoo märkimisväärse vähenemise.

| (96) | Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et dumpinguhinnaga impordi avaldatud surve, mis märkimisväärselt suurendas selle mahtu ja turuosa alates 2001. aastast ning mida imporditi dumpinguhindadega, mängis olulist rolli ühenduse tootmisharu turuosa kaotuses ning sellest tulenevalt ka tasuvuse negatiivses arengus. |
| --- | --- |

(96)

Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et dumpinguhinnaga impordi avaldatud surve, mis märkimisväärselt suurendas selle mahtu ja turuosa alates 2001. aastast ning mida imporditi dumpinguhindadega, mängis olulist rolli ühenduse tootmisharu turuosa kaotuses ning sellest tulenevalt ka tasuvuse negatiivses arengus.

3.   Muude tegurite mõju

a)   Import muudest kolmandatest riikidest

| (97) | Peale HRV ei olnud olulisi eksportijaid, kes oleksid vaatlusalusel perioodil eksportinud samasugust toodet ühenduse turule. Uurimine kinnitas, et ülejäänud USA ja Jaapani tootjate põhiline turg oli nende siseturg. Kuna usaldusväärseid andmeid muu samasuguse toote impordi kohta on äärmiselt vähe, ei saa anda hinnangut ühenduse turul müüdud koguse kohta, kui müüki üldse toimus. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et muudest kolmandatest riikidest tõepoolest toimus import, peetakse selle mahtu tähtsusetuks. Seega leitakse, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharule tekitatud kahjule. |
| --- | --- |

(97)

Peale HRV ei olnud olulisi eksportijaid, kes oleksid vaatlusalusel perioodil eksportinud samasugust toodet ühenduse turule. Uurimine kinnitas, et ülejäänud USA ja Jaapani tootjate põhiline turg oli nende siseturg. Kuna usaldusväärseid andmeid muu samasuguse toote impordi kohta on äärmiselt vähe, ei saa anda hinnangut ühenduse turul müüdud koguse kohta, kui müüki üldse toimus. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et muudest kolmandatest riikidest tõepoolest toimus import, peetakse selle mahtu tähtsusetuks. Seega leitakse, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharule tekitatud kahjule.

b)   Ühenduse tootmisharu ekspordijõudlus

| (98) | Lisaks uuriti, kas eksport ELi-välistesse riikidesse võis vaatlusalusel perioodil tekitatud kahjule kaasa aidata. Eksport ELi-välistesse riikidesse moodustas ligikaudu poole ühenduse tootmisharu samasuguse toote müügist vaatlusalusel perioodil. Kõnealune eksport vähenes ajavahemikul 2001. aastast uurimisperioodini ligi 66 %, moodustades uurimisperioodi lõpul 41 % ühenduse kogumüügist. Ekspordi turuosa kaotamise peamine põhjus, eriti USA turul, oli Hiina tootjate suurenev konkurentsivõime teistel maailma turgudel. Sellega seoses tuleb märkida, et Hiina tootjate samasuguse käitumise tõttu USA turul pidi üks USA kahest volframelektroodide tootjast tootmise lõpetama. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht ühendusevälistel turgudel (2001 = 100) | 100 | 87 | 85 | 49 | 34 |
| Keskmised müügihinnad ühendusevälistel turgudel (2001 = 100) | 100 | 83 | 71 | 93 | 120 |

(98)

Lisaks uuriti, kas eksport ELi-välistesse riikidesse võis vaatlusalusel perioodil tekitatud kahjule kaasa aidata. Eksport ELi-välistesse riikidesse moodustas ligikaudu poole ühenduse tootmisharu samasuguse toote müügist vaatlusalusel perioodil. Kõnealune eksport vähenes ajavahemikul 2001. aastast uurimisperioodini ligi 66 %, moodustades uurimisperioodi lõpul 41 % ühenduse kogumüügist. Ekspordi turuosa kaotamise peamine põhjus, eriti USA turul, oli Hiina tootjate suurenev konkurentsivõime teistel maailma turgudel. Sellega seoses tuleb märkida, et Hiina tootjate samasuguse käitumise tõttu USA turul pidi üks USA kahest volframelektroodide tootjast tootmise lõpetama.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Müügimaht ühendusevälistel turgudel (2001 = 100)

100

87

85

49

34

Keskmised müügihinnad ühendusevälistel turgudel (2001 = 100)

100

83

71

93

120

| (99) | Selliste näitajate puhul nagu toodang, toomisvõimsuse rakendamine, investeeringud ja tööhõive, kus ühenduse ja eksporditurge polnud võimalik eristada, leiti, et nende areng oli selgelt negatiivsem, kui vähenenud eksporditegevusest võis tuleneda. Seega võib nimetatud näitajate negatiivset arengut pidada nii ühenduse turul müügi vähenemise kui ka väiksemas ulatuses ekspordimüügi vähenemise tagajärjeks. Seda arengut tuleb vaadelda ka ühenduse turu märkimisväärse kasvu valguses vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(99)

Selliste näitajate puhul nagu toodang, toomisvõimsuse rakendamine, investeeringud ja tööhõive, kus ühenduse ja eksporditurge polnud võimalik eristada, leiti, et nende areng oli selgelt negatiivsem, kui vähenenud eksporditegevusest võis tuleneda. Seega võib nimetatud näitajate negatiivset arengut pidada nii ühenduse turul müügi vähenemise kui ka väiksemas ulatuses ekspordimüügi vähenemise tagajärjeks. Seda arengut tuleb vaadelda ka ühenduse turu märkimisväärse kasvu valguses vaatlusalusel perioodil.

| (100) | Tasuvuse, rahavoo ja investeeringutasuvuse negatiivne areng tulenes põhiliselt sellest, et ühenduse tootmisharu toomisvõimsuse rakendusaste oli väga madal, kuna nii ühenduse kui ka ekspordituru müügimahu areng oli negatiivne, nagu eespool mainitud. Lisaks avaldas dumpinguhinnaga import survet ühenduse tootmisharu müügihindadele, mis omakorda mõjutas nimetatud näitajaid negatiivselt. Sellega seoses tuleb märkida, et eksporditurgude müügihinnad ühiku kohta arenesid märksa soodsamas suunas kui ühenduse hinnad. Nimelt tõusis keskmine müügihind eksporditurgudel samal perioodil 20 %, mis viitab sellele, et hinnasurve oli nendel turgudel oluliselt väiksem kui ühenduse turul. Leiti, et kõnealuse ekspordi tasuvus oli mõnevõrra suurem kui ühenduse turu müügi tasuvus, kuigi mitte piisav, ja seda hoolimata asjaolust, et ka eksporditurud kannatasid hindade alanemise ja Hiina eksportijate suurenenud konkurentsivõime tõttu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi puhul. Lisaks suutis ühenduse tootmisharu oma kulusid, v.a toorainekulud, kontrolli all hoida ja isegi vähendada. Seega näib, et ühenduse tootmisharu eksporditegevus avaldas tasuvusele, rahavoole ja investeeringutasuvusele vähem mõju kui turuosade ja hindade areng ühenduse turul. |
| --- | --- |

(100)

Tasuvuse, rahavoo ja investeeringutasuvuse negatiivne areng tulenes põhiliselt sellest, et ühenduse tootmisharu toomisvõimsuse rakendusaste oli väga madal, kuna nii ühenduse kui ka ekspordituru müügimahu areng oli negatiivne, nagu eespool mainitud. Lisaks avaldas dumpinguhinnaga import survet ühenduse tootmisharu müügihindadele, mis omakorda mõjutas nimetatud näitajaid negatiivselt. Sellega seoses tuleb märkida, et eksporditurgude müügihinnad ühiku kohta arenesid märksa soodsamas suunas kui ühenduse hinnad. Nimelt tõusis keskmine müügihind eksporditurgudel samal perioodil 20 %, mis viitab sellele, et hinnasurve oli nendel turgudel oluliselt väiksem kui ühenduse turul. Leiti, et kõnealuse ekspordi tasuvus oli mõnevõrra suurem kui ühenduse turu müügi tasuvus, kuigi mitte piisav, ja seda hoolimata asjaolust, et ka eksporditurud kannatasid hindade alanemise ja Hiina eksportijate suurenenud konkurentsivõime tõttu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi puhul. Lisaks suutis ühenduse tootmisharu oma kulusid, v.a toorainekulud, kontrolli all hoida ja isegi vähendada. Seega näib, et ühenduse tootmisharu eksporditegevus avaldas tasuvusele, rahavoole ja investeeringutasuvusele vähem mõju kui turuosade ja hindade areng ühenduse turul.

| (101) | Selle põhjal ei välista komisjon, et ekspordimüügi negatiivne areng võis mõjutada ühenduse tootmisharu üldist majanduslikku olukorda. Eeltoodud analüüs kinnitas siiski, et vähenenud eksporditegevus ei kõrvalda põhjuslikku seost HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja tekitatud kahju vahel. |
| --- | --- |

(101)

Selle põhjal ei välista komisjon, et ekspordimüügi negatiivne areng võis mõjutada ühenduse tootmisharu üldist majanduslikku olukorda. Eeltoodud analüüs kinnitas siiski, et vähenenud eksporditegevus ei kõrvalda põhjuslikku seost HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja tekitatud kahju vahel.

c)   Muud ühenduse tootjad

| (102) | Ühenduse ainsa teise tootja müük vähenes järsult ehk 54 % võrra ajavahemikul 2001. aastast uurimisperioodini. Olemasoleva teabe põhjal näib, et ühenduse teine tootja on samas olukorras nagu ühenduse tootmisharugi. Seepärast tehakse esialgne järeldus, et kõnealuse tootja müük ei saanud põhjustada ühenduse tootmisharule tekitatud kahju. |
| --- | --- |

(102)

Ühenduse ainsa teise tootja müük vähenes järsult ehk 54 % võrra ajavahemikul 2001. aastast uurimisperioodini. Olemasoleva teabe põhjal näib, et ühenduse teine tootja on samas olukorras nagu ühenduse tootmisharugi. Seepärast tehakse esialgne järeldus, et kõnealuse tootja müük ei saanud põhjustada ühenduse tootmisharule tekitatud kahju.

d)   Toorainehindade tõus

| (103) | Üks eksportija väitis, et kahju põhjustas peamiselt põhitooraine ammooniumparavolframaadi (APT) hinna tõus. APT hinnad tõusid vaatlusaluse perioodi lõpus, st 2005. aastal, tõepoolest rohkem kui 100 %. |
| --- | --- |

(103)

Üks eksportija väitis, et kahju põhjustas peamiselt põhitooraine ammooniumparavolframaadi (APT) hinna tõus. APT hinnad tõusid vaatlusaluse perioodi lõpus, st 2005. aastal, tõepoolest rohkem kui 100 %.

| (104) | Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et ühenduse tootmisharu olukord halvenes samal ajal Hiina impordi jõulise kasvuga aastatel 2001–2005, mitte üksnes vaatlusaluse perioodi lõpus. |
| --- | --- |

(104)

Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et ühenduse tootmisharu olukord halvenes samal ajal Hiina impordi jõulise kasvuga aastatel 2001–2005, mitte üksnes vaatlusaluse perioodi lõpus.

| (105) | Teisalt tõusid aga toorainehinnad ainult 2005. aastal. Kõnealusel aastal tõusid ühenduse tootmisharu hinnad tegelikult siiski veidi rohkem (33 %) kui tootmiskulud (30 %). | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühikuhind tonni kohta kokku (2001 = 100) | 100 | 95 | 88 | 97 | 126 |
| Ühiku müügihind (2001 = 100) | 100 | 87 | 76 | 85 | 113 |

(105)

Teisalt tõusid aga toorainehinnad ainult 2005. aastal. Kõnealusel aastal tõusid ühenduse tootmisharu hinnad tegelikult siiski veidi rohkem (33 %) kui tootmiskulud (30 %).

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Ühikuhind tonni kohta kokku (2001 = 100)

100

95

88

97

126

Ühiku müügihind (2001 = 100)

100

87

76

85

113

| (106) | Selline areng aastate lõikes näitab, et kuigi toorainehindade tõus aitas kaasa kulude üldisele tõusule, mis ületas müügihindade kasvu vaatlusalusel perioodil, ei olnud toorained ühenduse tootmisharu finantsolukorra halvenemise oluliseks põhjuseks. Olukord halvenes pigem keskmise kulu suurenemise tõttu, mis kaasnes turuosa vähenemisega ja sellest tuleneva vähese tootmisvõimsuse rakendamisega, nagu eespool mainitud. |
| --- | --- |

(106)

Selline areng aastate lõikes näitab, et kuigi toorainehindade tõus aitas kaasa kulude üldisele tõusule, mis ületas müügihindade kasvu vaatlusalusel perioodil, ei olnud toorained ühenduse tootmisharu finantsolukorra halvenemise oluliseks põhjuseks. Olukord halvenes pigem keskmise kulu suurenemise tõttu, mis kaasnes turuosa vähenemisega ja sellest tuleneva vähese tootmisvõimsuse rakendamisega, nagu eespool mainitud.

| (107) | Peale selle ei suutnud ühenduse tootmisharu piisavalt tõsta oma müügihindu, et kulude kasvu tasa teha. Hindade jäikus oli tingitud HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi märkimisväärsest kasvust, mis lõi ühenduse tootmisharu hinnad märgatavalt alla. Neid asjaolusid arvestades järeldub, et dumpinguhinnaga import avaldas ühenduse tootmisharule äärmiselt suurt hinnasurvet, mistõttu tootmisharu võimalused müügihindu tõstes kulude kasvu tasa teha olid piiratud. |
| --- | --- |

(107)

Peale selle ei suutnud ühenduse tootmisharu piisavalt tõsta oma müügihindu, et kulude kasvu tasa teha. Hindade jäikus oli tingitud HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi märkimisväärsest kasvust, mis lõi ühenduse tootmisharu hinnad märgatavalt alla. Neid asjaolusid arvestades järeldub, et dumpinguhinnaga import avaldas ühenduse tootmisharule äärmiselt suurt hinnasurvet, mistõttu tootmisharu võimalused müügihindu tõstes kulude kasvu tasa teha olid piiratud.

| (108) | Lõpuks tuleb märkida, et toorainehindade tõus mõjutas kõiki turuosalisi, sh Hiina eksportivaid tootjaid, ning seepärast ei saa seda pidada ühenduse tootmisharule tekitatud kahju märkimisväärseks põhjuseks. |
| --- | --- |

(108)

Lõpuks tuleb märkida, et toorainehindade tõus mõjutas kõiki turuosalisi, sh Hiina eksportivaid tootjaid, ning seepärast ei saa seda pidada ühenduse tootmisharule tekitatud kahju märkimisväärseks põhjuseks.

| (109) | Eelöeldust järeldub, et toorainehindade tõus iseenesest ei kõrvalda põhjuslikku seost HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel. |
| --- | --- |

(109)

Eelöeldust järeldub, et toorainehindade tõus iseenesest ei kõrvalda põhjuslikku seost HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (110) | Ühenduse tootmisharule tekitatud kahju väljendus peamiselt müügimahu ja turuosa vähenemises, mis omakorda avaldas negatiivset mõju tasuvusele. Sellega kaasnenud hinnalangus ja mastaabisäästu vähenemine, mis tulenes vähesest tootmisvõimsuse rakendamisest, tõi kaasa vastuvõetamatult negatiivse tasuvuse, mis põhjustas ühenduse tootmisharule olulist finantskahju. |
| --- | --- |

(110)

Ühenduse tootmisharule tekitatud kahju väljendus peamiselt müügimahu ja turuosa vähenemises, mis omakorda avaldas negatiivset mõju tasuvusele. Sellega kaasnenud hinnalangus ja mastaabisäästu vähenemine, mis tulenes vähesest tootmisvõimsuse rakendamisest, tõi kaasa vastuvõetamatult negatiivse tasuvuse, mis põhjustas ühenduse tootmisharule olulist finantskahju.

| (111) | Enamik ühenduse tootmisharu kahjunäitajaid halvenes ajal, kui HRVst pärit impordi maht ja turuosa kasvasid järsult, tuues kaasa märkimisväärse hindade allalöömise. |
| --- | --- |

(111)

Enamik ühenduse tootmisharu kahjunäitajaid halvenes ajal, kui HRVst pärit impordi maht ja turuosa kasvasid järsult, tuues kaasa märkimisväärse hindade allalöömise.

| (112) | Kuigi uurimise tulemuste kohaselt ei saa välistada, et ühenduse tootmisharu ühendusevälistesse riikidesse suunatud ekspordi negatiivne areng võis kahju tekkimisele kaasa aidata, pole sellise arengu võimalik mõju nii suur, et kõrvaldada põhjuslikku seost HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel. |
| --- | --- |

(112)

Kuigi uurimise tulemuste kohaselt ei saa välistada, et ühenduse tootmisharu ühendusevälistesse riikidesse suunatud ekspordi negatiivne areng võis kahju tekkimisele kaasa aidata, pole sellise arengu võimalik mõju nii suur, et kõrvaldada põhjuslikku seost HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel.

| (113) | Kuigi toorainehindade tõus uurimisperioodi jooksul oli erakordselt suur, mõjutas see kõiki turuosalisi. Pealegi ei kinnita kahjunäitajate ajaline areng, et toorainehindade tõus oleks olnud ühenduse tootmisharule tekitatud kahju peamine põhjus. |
| --- | --- |

(113)

Kuigi toorainehindade tõus uurimisperioodi jooksul oli erakordselt suur, mõjutas see kõiki turuosalisi. Pealegi ei kinnita kahjunäitajate ajaline areng, et toorainehindade tõus oleks olnud ühenduse tootmisharule tekitatud kahju peamine põhjus.

| (114) | Seepärast leitakse, et HRVst pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule märgatavat kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(114)

Seepärast leitakse, et HRVst pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule märgatavat kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

F.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Üldkaalutlused

| (115) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 on uuritud, kas on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine asjaomase riigi impordi suhtes võiks olla vastuolus ühenduse huvidega. Komisjon saatis kõigile kaebuses mainitud importijatele, ettevõtjatele ja tööstustarbijatele küsimustikud. Vastused saadi kolmelt importijalt. |
| --- | --- |

(115)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 on uuritud, kas on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine asjaomase riigi impordi suhtes võiks olla vastuolus ühenduse huvidega. Komisjon saatis kõigile kaebuses mainitud importijatele, ettevõtjatele ja tööstustarbijatele küsimustikud. Vastused saadi kolmelt importijalt.

| (116) | Koostööd tegevatelt isikutelt saadud teabe põhjal jõuti järgmistele järeldustele. |
| --- | --- |

(116)

Koostööd tegevatelt isikutelt saadud teabe põhjal jõuti järgmistele järeldustele.

2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (117) | Tuleb meenutada, et ühenduse tootmisharu koosneb ühest tootjast, kellel on tootmisrajatised Austrias ja kelle tasuvus vähenes vaatlusalusel perioodil märgatavalt, mis avaldas negatiivset mõju tööhõivele ja investeeringutele. |
| --- | --- |

(117)

Tuleb meenutada, et ühenduse tootmisharu koosneb ühest tootjast, kellel on tootmisrajatised Austrias ja kelle tasuvus vähenes vaatlusalusel perioodil märgatavalt, mis avaldas negatiivset mõju tööhõivele ja investeeringutele.

| (118) | Kui meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et dumpinguhinnaga impordi põhjustatud hinnasurvest tulenev tasuvuse puudumine sunnib ühenduse tootmisharu lõpetama volframelektroodide tootmise, mis on aga mitme kõrgtehnoloogiasektori jaoks strateegilise tähtsusega toode. |
| --- | --- |

(118)

Kui meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et dumpinguhinnaga impordi põhjustatud hinnasurvest tulenev tasuvuse puudumine sunnib ühenduse tootmisharu lõpetama volframelektroodide tootmise, mis on aga mitme kõrgtehnoloogiasektori jaoks strateegilise tähtsusega toode.

| (119) | Tuleb märkida, et volframelektroodide tootmisliini kasutatakse ka muude ümarate toodete puhul, nagu näiteks molübdeenlatid ja -traadid ning klaasi sulatamise elektroodid. Osa tootmisprotsessi püsikuludest jagunes nende toodete ja volframelektroodide vahel. Kuna volframelektroodide toodang vähenes vaatlusalusel perioodil 60 %, avaldas see lisaks volframelektroodide tootmiskuludele negatiivset mõju ka teistele ühenduse tootmisharu toodetavatele ümaratele toodetele. |
| --- | --- |

(119)

Tuleb märkida, et volframelektroodide tootmisliini kasutatakse ka muude ümarate toodete puhul, nagu näiteks molübdeenlatid ja -traadid ning klaasi sulatamise elektroodid. Osa tootmisprotsessi püsikuludest jagunes nende toodete ja volframelektroodide vahel. Kuna volframelektroodide toodang vähenes vaatlusalusel perioodil 60 %, avaldas see lisaks volframelektroodide tootmiskuludele negatiivset mõju ka teistele ühenduse tootmisharu toodetavatele ümaratele toodetele.

| (120) | Seoses sellega tuleb arvesse võtta kasvavat üleilmset nõudlust vaatlusaluse toote järele, mis meetmete kehtestamisel võimaldaks ühenduse tootmisharul oma müüki ja tasuvust suurendada ning seeläbi tagada selle tootmisharu majanduslik elujõulisus. |
| --- | --- |

(120)

Seoses sellega tuleb arvesse võtta kasvavat üleilmset nõudlust vaatlusaluse toote järele, mis meetmete kehtestamisel võimaldaks ühenduse tootmisharul oma müüki ja tasuvust suurendada ning seeläbi tagada selle tootmisharu majanduslik elujõulisus.

| (121) | Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(121)

Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks ühenduse tootmisharu huvides.

3.   Konkurentsi ja kauplemist moonutavad mõjud

| (122) | Üks eksportiv tootja ja eksportijate ühendus väidavad, et kuna import teistest riikidest ilmselgelt puudub, võivad tollimaksud tuua kaasa Hiina eksportivate tootjate kadumise ühenduse turult, mis nõrgendaks märgatavalt konkurentsi ja suurendaks ühenduse tootmisharu niigi tugevat positsiooni. |
| --- | --- |

(122)

Üks eksportiv tootja ja eksportijate ühendus väidavad, et kuna import teistest riikidest ilmselgelt puudub, võivad tollimaksud tuua kaasa Hiina eksportivate tootjate kadumise ühenduse turult, mis nõrgendaks märgatavalt konkurentsi ja suurendaks ühenduse tootmisharu niigi tugevat positsiooni.

| (123) | Tundub siiski tõenäolisem, et meetmete kehtestamisel jätkavad vähemalt mõned asjaomased eksportivad tootjad vaatlusaluse toote müümist ühenduses, kuigi mittekahjustavate hindadega, kuna neil on kindel tehnoloogiline alus ja nad on ühenduses omandanud tugeva turupositsiooni. Teisalt ei saa dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmisel välistada, et ühenduse tootmisharu vähendab märkimisväärselt volframelektroodide tootmist ühenduses, tugevdades seeläbi eksportivate volframelektroodide tootjate seisundit ning nõrgestades märkimisväärselt konkurentsi ühenduse turul. |
| --- | --- |

(123)

Tundub siiski tõenäolisem, et meetmete kehtestamisel jätkavad vähemalt mõned asjaomased eksportivad tootjad vaatlusaluse toote müümist ühenduses, kuigi mittekahjustavate hindadega, kuna neil on kindel tehnoloogiline alus ja nad on ühenduses omandanud tugeva turupositsiooni. Teisalt ei saa dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmisel välistada, et ühenduse tootmisharu vähendab märkimisväärselt volframelektroodide tootmist ühenduses, tugevdades seeläbi eksportivate volframelektroodide tootjate seisundit ning nõrgestades märkimisväärselt konkurentsi ühenduse turul.

| (124) | Sellega seoses tuleb meenutada, et ühenduses on kaks tootjat, mis iseenesest tagab konkurentsi nii ühenduse turul kui ka eksporditurgudel. |
| --- | --- |

(124)

Sellega seoses tuleb meenutada, et ühenduses on kaks tootjat, mis iseenesest tagab konkurentsi nii ühenduse turul kui ka eksporditurgudel.

| (125) | Samuti tuleb meenutada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk pole mingil juhul kaotada kolmandate riikide eksportijatele ligipääsu ühenduse turule, vaid pigem taastada võrdsed võimalused, mida ebaõiglane kaubanduspraktika on kahjustanud. |
| --- | --- |

(125)

Samuti tuleb meenutada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk pole mingil juhul kaotada kolmandate riikide eksportijatele ligipääsu ühenduse turule, vaid pigem taastada võrdsed võimalused, mida ebaõiglane kaubanduspraktika on kahjustanud.

4.   Kasutajate huvid

| (126) | Küsimustikud saadeti kõigile kaebuses kasutajatena nimetatud osalistele lennundus-, tuuma- ja merendussektoris ning auto-, keemia- ja masinatööstuses. Komisjon ei saanud vastust üheltki huvitatud kasutajalt ega neid esindavalt ühenduselt. |
| --- | --- |

(126)

Küsimustikud saadeti kõigile kaebuses kasutajatena nimetatud osalistele lennundus-, tuuma- ja merendussektoris ning auto-, keemia- ja masinatööstuses. Komisjon ei saanud vastust üheltki huvitatud kasutajalt ega neid esindavalt ühenduselt.

| (127) | Sulatamatu elektroodiga kaarkeevitust kasutatakse siis, kui keevitamise kvaliteet on väga tähtis (nt õhu- ja meresõidukite puhul ning tuuma- ja keemiatööstuses). Olemasolev teave kinnitab, et klientide jaoks on peamised kriteeriumid kvaliteet ja usaldusväärsus ning et elektroodide maksumus ei ole lõpptoote väärtusega võrreldes kuigi suur. |
| --- | --- |

(127)

Sulatamatu elektroodiga kaarkeevitust kasutatakse siis, kui keevitamise kvaliteet on väga tähtis (nt õhu- ja meresõidukite puhul ning tuuma- ja keemiatööstuses). Olemasolev teave kinnitab, et klientide jaoks on peamised kriteeriumid kvaliteet ja usaldusväärsus ning et elektroodide maksumus ei ole lõpptoote väärtusega võrreldes kuigi suur.

| (128) | Arvestades, et toote kasutajad ei ilmutanud uurimise vastu mingisugust huvi, võib teha esialgse järelduse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei mõjuta tõenäoliselt nende olukorda tõsiselt. |
| --- | --- |

(128)

Arvestades, et toote kasutajad ei ilmutanud uurimise vastu mingisugust huvi, võib teha esialgse järelduse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei mõjuta tõenäoliselt nende olukorda tõsiselt.

5.   Ühenduse sõltumatute importijate/ettevõtjate huvid

| (129) | Üks importija tegi täielikult koostööd ja vastas küsimustikule, teised kaks importijat tegid koostööd osaliselt. Kõnealused kolm importijat esindavad ligikaudu 30 % vaatlusaluse toote koguimpordist ühendusse uurimisperioodi ajal. Täielikku koostööd teinud importija käibest moodustab vaatlusalune toode 85 %. |
| --- | --- |

(129)

Üks importija tegi täielikult koostööd ja vastas küsimustikule, teised kaks importijat tegid koostööd osaliselt. Kõnealused kolm importijat esindavad ligikaudu 30 % vaatlusaluse toote koguimpordist ühendusse uurimisperioodi ajal. Täielikku koostööd teinud importija käibest moodustab vaatlusalune toode 85 %.

| (130) | Dumpinguvastaste meetmete rakendamisel ei ole välistatud, et asjaomasest riigist pärit import võib väheneda, mis mõjutab importijate majandusolukorda. Vaatlusaluse toote impordihindade võimaliku tõusu mõju importijatele peaks siiski vaid taastama konkurentsi ühenduse tootjate vahel, mitte takistama importijaid vaatlusalust toodet müümast. Lisaks peaks vaatlusaluse toote kulude väike osatähtsus kasutaja kogukuludes hõlbustama importijatel võimalikku hinnatõusu kasutajatele üle kanda. Selle põhjal tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei kahjusta ühenduse importijate olukorda tõsiselt. |
| --- | --- |

(130)

Dumpinguvastaste meetmete rakendamisel ei ole välistatud, et asjaomasest riigist pärit import võib väheneda, mis mõjutab importijate majandusolukorda. Vaatlusaluse toote impordihindade võimaliku tõusu mõju importijatele peaks siiski vaid taastama konkurentsi ühenduse tootjate vahel, mitte takistama importijaid vaatlusalust toodet müümast. Lisaks peaks vaatlusaluse toote kulude väike osatähtsus kasutaja kogukuludes hõlbustama importijatel võimalikku hinnatõusu kasutajatele üle kanda. Selle põhjal tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei kahjusta ühenduse importijate olukorda tõsiselt.

6.   Kokkuvõte ühenduse huvide kohta

| (131) | Meetmete kehtestamine aitab eeldatavasti ühenduse tootmisharul taastada müügimahtu ja turuosa ning suurendada tasuvust. Ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda silmas pidades on suur oht, et meetmete puudumisel peab ühenduse tootmisharu oma tootmisrajatised sulgema ja töötajad koondama. Arvestades vaatlusaluse toote kasutust kõrgtehnoloogiasektorites, kus elektroodide maksumus ei ole lõpptoote väärtusega võrreldes kuigi suur, peaks dumpinguvastaste meetmete mõju importijate/ettevõtjate ja kasutajate olukorrale olema väga väike. |
| --- | --- |

(131)

Meetmete kehtestamine aitab eeldatavasti ühenduse tootmisharul taastada müügimahtu ja turuosa ning suurendada tasuvust. Ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda silmas pidades on suur oht, et meetmete puudumisel peab ühenduse tootmisharu oma tootmisrajatised sulgema ja töötajad koondama. Arvestades vaatlusaluse toote kasutust kõrgtehnoloogiasektorites, kus elektroodide maksumus ei ole lõpptoote väärtusega võrreldes kuigi suur, peaks dumpinguvastaste meetmete mõju importijate/ettevõtjate ja kasutajate olukorrale olema väga väike.

| (132) | Eeltoodut arvestades tehakse esialgne järeldus, et teatavate HRVst pärit volframelektroodide impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmiseks puuduvad kaalukad põhjused. |
| --- | --- |

(132)

Eeltoodut arvestades tehakse esialgne järeldus, et teatavate HRVst pärit volframelektroodide impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmiseks puuduvad kaalukad põhjused.

G.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (133) | Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tööstusharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(133)

Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tööstusharule täiendavat kahju.

| (134) | Meetmed tuleb kehtestada tasemel, mis on piisav kõnealusest impordist põhjustatud kahju kõrvaldamiseks leitud dumpingumarginaali ületamata. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu määra arvutamisel leiti, et mis tahes kehtestatav meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma kulud ja saada enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mida sellist tüüpi tootmisharu võiks selles sektoris usutavasti saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga impordi puudumise korral samasuguse toote müümisel ühenduses. Arvutamisel aluseks võetud maksueelne kasumimarginaal oli 8 % käibest vastavalt enne dumpinguhinnaga importi saavutatud kasumitasemele. Selle alusel arvutati samasuguse toote ühenduse tootmisharu mittekahjustav hind. Mittekahjustav hind saadi eelnimetatud 8-protsendilise kasumimarginaali lisamisel tootmiskuludele. Ühenduse tootmisharu ei tootnud ega müünud uurimisperioodil üht HRVst eksporditud tooteliiki. Kõnealuse impordi põhjustatud kahju kõrvaldamiseks piisava taseme arvutamisel võeti arvesse kõnealuse liigi ja Hiina eksportijate eksporditavate teiste liikide hinnasuhet. |
| --- | --- |

(134)

Meetmed tuleb kehtestada tasemel, mis on piisav kõnealusest impordist põhjustatud kahju kõrvaldamiseks leitud dumpingumarginaali ületamata. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu määra arvutamisel leiti, et mis tahes kehtestatav meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma kulud ja saada enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mida sellist tüüpi tootmisharu võiks selles sektoris usutavasti saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga impordi puudumise korral samasuguse toote müümisel ühenduses. Arvutamisel aluseks võetud maksueelne kasumimarginaal oli 8 % käibest vastavalt enne dumpinguhinnaga importi saavutatud kasumitasemele. Selle alusel arvutati samasuguse toote ühenduse tootmisharu mittekahjustav hind. Mittekahjustav hind saadi eelnimetatud 8-protsendilise kasumimarginaali lisamisel tootmiskuludele. Ühenduse tootmisharu ei tootnud ega müünud uurimisperioodil üht HRVst eksporditud tooteliiki. Kõnealuse impordi põhjustatud kahju kõrvaldamiseks piisava taseme arvutamisel võeti arvesse kõnealuse liigi ja Hiina eksportijate eksporditavate teiste liikide hinnasuhet.

| (135) | Seejärel määrati vajalik hinnatõus, võrreldes kaalutud keskmist impordihinda ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud samasuguse toote kaalutud keskmist mittekahjustavat müügihinda. |
| --- | --- |

(135)

Seejärel määrati vajalik hinnatõus, võrreldes kaalutud keskmist impordihinda ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud samasuguse toote kaalutud keskmist mittekahjustavat müügihinda.

| (136) | Võrdlemisel tehti kohandusi importijate funktsioonide, nagu pakendamine, ladustamine, kvaliteedikontroll, märgistamine ning mõnedel juhtudel elektroodide füüsikaline töötlemine puhul, selleks et import ja ühenduse tööstusharu müük oleksid võrreldavad. |
| --- | --- |

(136)

Võrdlemisel tehti kohandusi importijate funktsioonide, nagu pakendamine, ladustamine, kvaliteedikontroll, märgistamine ning mõnedel juhtudel elektroodide füüsikaline töötlemine puhul, selleks et import ja ühenduse tööstusharu müük oleksid võrreldavad.

| (137) | Võrdlusest tulenev erinevus väljendati keskmise CIF-impordihinna protsendina. |
| --- | --- |

(137)

Võrdlusest tulenev erinevus väljendati keskmise CIF-impordihinna protsendina.

| (138) | Äriühingutele, kellele võimaldati individuaalne või turumajanduslik kohtlemine, määratud ajutised kaalutud keskmised kahjumarginaalid olid järgmised:






  Äriühing | Ajutine kahjumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. | 53,0 % |
| Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd. | 46,9 % |
| Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd. | 35,0 % |

(138)

Äriühingutele, kellele võimaldati individuaalne või turumajanduslik kohtlemine, määratud ajutised kaalutud keskmised kahjumarginaalid olid järgmised:

Äriühing

Ajutine kahjumarginaal

Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd.

53,0 %

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd.

46,9 %

Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd.

35,0 %

| (139) | Selleks et arvutada üleriigiline kahju kõrvaldamist võimaldav tase kõigile HRV eksportijatele, tuleb meenutada, et koostöö tase oli kõrge. Seepärast arvutati kahjumarginaal kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel, mis määrati koostööd tegevale äriühingule, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, s.o 86,8 %. |
| --- | --- |

(139)

Selleks et arvutada üleriigiline kahju kõrvaldamist võimaldav tase kõigile HRV eksportijatele, tuleb meenutada, et koostöö tase oli kõrge. Seepärast arvutati kahjumarginaal kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel, mis määrati koostööd tegevale äriühingule, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, s.o 86,8 %.

2.   Ajutised meetmed

| (140) | Eelöeldut arvestades leitakse, et ajutine dumpinguvastane tollimaks tuleb kehtestada leitud dumpingumarginaali tasemel, kuid vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 ei tohi see olla kõrgem kui eespool arvutatud kahjumarginaal. |
| --- | --- |

(140)

Eelöeldut arvestades leitakse, et ajutine dumpinguvastane tollimaks tuleb kehtestada leitud dumpingumarginaali tasemel, kuid vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 ei tohi see olla kõrgem kui eespool arvutatud kahjumarginaal.

| (141) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtivad “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

(141)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtivad “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavad tollimaksumäärad.

| (142) | Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(142)

Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (143) | Eeltoodu põhjal on ajutised tollimaksumäärad järgmised:






  Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. | 25,9 % |
| --- | --- | --- |
| Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd. | 46,9 % |
| Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd. | 35,0 % |
| Kõik teised äriühingud | 86,8 % |

(143)

Eeltoodu põhjal on ajutised tollimaksumäärad järgmised:

Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd.

25,9 %

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd.

46,9 %

Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd.

35,0 %

Kõik teised äriühingud

86,8 %

3.   Erikontroll

| (144) | Selleks et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest ja eriti asjaolust, et üks koostööd tegev HRV eksportiv tootja, kelle puhul kavandatakse individuaalset tollimaksumäära, eksportis ühendusse ka sellise koostööd tegeva, riigiomandis oleva äriühingu toodetud volframelektroode, kellele ei saanud individuaalset kohtlemist võimaldada, peetakse vajalikuks erimeetmeid, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Asjaomase tootja jaoks konkreetselt arvestatud dumpingumarginaali võib kasutada ainult vastava eksportiva tootja valmistatud kõnealuse toote impordi puhul. Erimeetmete hulka kuuluvad: |
| --- | --- |

(144)

Selleks et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest ja eriti asjaolust, et üks koostööd tegev HRV eksportiv tootja, kelle puhul kavandatakse individuaalset tollimaksumäära, eksportis ühendusse ka sellise koostööd tegeva, riigiomandis oleva äriühingu toodetud volframelektroode, kellele ei saanud individuaalset kohtlemist võimaldada, peetakse vajalikuks erimeetmeid, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Asjaomase tootja jaoks konkreetselt arvestatud dumpingumarginaali võib kasutada ainult vastava eksportiva tootja valmistatud kõnealuse toote impordi puhul. Erimeetmete hulka kuuluvad:

| (145) | Kehtiva ja käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava faktuurarve esitamine liikmesriikide tolliasutustele. Sellise arve puudumisel kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu. |
| --- | --- |

(145)

Kehtiva ja käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava faktuurarve esitamine liikmesriikide tolliasutustele. Sellise arve puudumisel kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.

| (146) | Meenutatakse, et kui nende äriühingute ekspordi maht, kelle suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahukasvu käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul, ja kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade likvideerimise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(146)

Meenutatakse, et kui nende äriühingute ekspordi maht, kelle suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahukasvu käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul, ja kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade likvideerimise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.

H.   LÕPPSÄTE

| (147) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleb määrata ajavahemik, mille jooksul asjast huvitatud pooled, kes andsid endast teada algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul, saavad oma seisukohad teha kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõpliku tollimaksu kehtestamisel üle vaadata, |
| --- | --- |

(147)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleb määrata ajavahemik, mille jooksul asjast huvitatud pooled, kes andsid endast teada algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul, saavad oma seisukohad teha kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõpliku tollimaksu kehtestamisel üle vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate volframelektroodide suhtes (sh elektroodide volframvardad ja -latid), v.a üksnes aglomeerimisel saadud, mis on pikkuselt sobivaks lõigatud või lõikamata, kuuluvad CN-koodide ex 8101 95 00 ja ex 8515 90 90 (TARICi koodide 8101950010 ja 8515909010) alla ning pärinevad Hiina Rahvavabariigist.

2.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool nimetatud äriühingute toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. | 25,9 % | A754 |
| Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd. | 46,9 % | A755 |
| Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd. | 35,0 % | A756 |
| Kõik teised äriühingud | 86,8 % | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd.

25,9 %

A754

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd.

46,9 %

A755

Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd.

35,0 %

A756

Kõik teised äriühingud

86,8 %

A999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse ühenduses vabasse ringlusse tagatise esitamisel, mis on võrdne ajutise tollimaksumääraga.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud nõuda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõikele 4 võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise suhtes arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. september 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 322, 17.12.2005, lk 12.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Direction B, 1049 Brussels, Belgium.

3

---

LISA

Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 nimetatud kehtiv faktuurarve peab sisaldama järgmise vormi kohast, äriühingu töötaja allkirjastatud deklaratsiooni:

| 1) | Äriühingu faktuurarve väljastanud töötaja nimi ja amet. |
| --- | --- |

1)

Äriühingu faktuurarve väljastanud töötaja nimi ja amet.

| 2) | Deklaratsioon: “Mina, allakirjutanu, kinnitan, et Euroopa Ühendusse eksportimiseks müüdud ja käesoleva arvega hõlmatud [maht] volframelektroodide valmistaja on Hiina Rahvavabariigi äriühing [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood]. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.” |
| --- | --- |

2)

Deklaratsioon: “Mina, allakirjutanu, kinnitan, et Euroopa Ühendusse eksportimiseks müüdud ja käesoleva arvega hõlmatud [maht] volframelektroodide valmistaja on Hiina Rahvavabariigi äriühing [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood]. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”

Kuupäev ja allkiri

---

| 14.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1351/2006,

13. september 2006,

millega määratakse kindlaks määrusega (EÜ) nr 573/2003 ette nähtud maisi tariifikvootidele kohaldatav ühtne jaotuskoefitsient

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. märtsi 2003. aasta määrust (EÜ) nr 573/2003, milles sätestatakse nõukogu otsuse 2003/18/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teatavatele Rumeeniast pärit teraviljatoodetele ühenduse tariifikvootide kujul antavate soodustustega ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2809/2000, (2) eriti artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 573/2003 avati 2006/2007. turustusaastaks aastane tariifikvoot 149 000 tonnile maisile (kvoodi järjekorranumber 09.4767). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 573/2003 avati 2006/2007. turustusaastaks aastane tariifikvoot 149 000 tonnile maisile (kvoodi järjekorranumber 09.4767).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 573/2003 artikli 2 lõike 1 alusel esmaspäevast, 11. septembrist 2006 taotletud kogused ületavad saadaolevaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju litsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi, |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 573/2003 artikli 2 lõike 1 alusel esmaspäevast, 11. septembrist 2006 taotletud kogused ületavad saadaolevaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju litsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Iga litsentsitaotlus Rumeenia kvoodiga hõlmatud maisi importimiseks, mis on esitatud komisjonile esmaspäeval, 11. septembril 2006 vastavalt määruse (EÜ) nr 573/2003 artikli 5 lõigetele 1 ja 2, rahuldatakse 2,85706 % piires taotletud kogusest.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. septembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. september 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 82, 29.3.2003, lk 25. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1024/2006 (ELT L 184, 6.7.2006, lk 7).

2

---