# Uradni list L 168/2006

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 168 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4921. junij 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 168

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4921. junij 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 904/2006 z dne 20. junija 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 905/2006 z dne 20. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 835/2006 glede količine iz stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo navadne pšenice iz zalog poljske intervencijske agencije na trgu Skupnosti | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 906/2006 z dne 20. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 836/2006 o odprtju stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo navadne pšenice iz zalog nemške intervencijske agencije na trgu Skupnosti | 4 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 907/2006 z dne 20. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 648/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o detergentih za prilagoditev njenih Prilog III in VII (
  1
  ) | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 908/2006 z dne 20. junija 2006 o določitvi seznama reprezentativnih trgov za prašičje meso v Skupnosti | 11 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 909/2006 z dne 20. junija 2006 o spremembi prilog I in II k Uredbi (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o ekonomskih računih za kmetijstvo v Skupnosti (
  1
  ) | 14 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 910/2006 z dne 20. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (
  1
  ) | 16 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 911/2006 z dne 20. junija 2006 o uvoznih dovoljenjih za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije | 28 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 912/2006 z dne 20. junija 2006 o izdaji uvoznih dovoljenj za trsni sladkor v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov | 30 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 904/2006 z dne 20. junija 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 905/2006 z dne 20. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 835/2006 glede količine iz stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo navadne pšenice iz zalog poljske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 906/2006 z dne 20. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 836/2006 o odprtju stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo navadne pšenice iz zalog nemške intervencijske agencije na trgu Skupnosti

4

*

Uredba Komisije (ES) št. 907/2006 z dne 20. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 648/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o detergentih za prilagoditev njenih Prilog III in VII (
  1
  )

1

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 908/2006 z dne 20. junija 2006 o določitvi seznama reprezentativnih trgov za prašičje meso v Skupnosti

11

*

Uredba Komisije (ES) št. 909/2006 z dne 20. junija 2006 o spremembi prilog I in II k Uredbi (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o ekonomskih računih za kmetijstvo v Skupnosti (
  1
  )

1

14

*

Uredba Komisije (ES) št. 910/2006 z dne 20. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (
  1
  )

1

16

Uredba Komisije (ES) št. 911/2006 z dne 20. junija 2006 o uvoznih dovoljenjih za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije

28

Uredba Komisije (ES) št. 912/2006 z dne 20. junija 2006 o izdaji uvoznih dovoljenj za trsni sladkor v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

30

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 19. junija 2006 o uporabi člena 30(1) Direktive 2004/17/ES Evropskega Parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo naročil v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev za proizvodnjo in prodajo električne energije na Finskem, pri čemer Ålandski otoki niso vključeni
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2337)

   (
  1
  ) | 33 |
| | * | Sklep Komisije z dne 20. junija 2006 o ustavitvi protidampinškega postopka glede uvoza silicijevega karbida s poreklom iz Romunije | 37 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 19. junija 2006 o uporabi člena 30(1) Direktive 2004/17/ES Evropskega Parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo naročil v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev za proizvodnjo in prodajo električne energije na Finskem, pri čemer Ålandski otoki niso vključeni
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2337)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2337)

1

33

*

Sklep Komisije z dne 20. junija 2006 o ustavitvi protidampinškega postopka glede uvoza silicijevega karbida s poreklom iz Romunije

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 21.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 904/2006

z dne 20. junija 2006

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. junija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. junija 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 20. junija 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 73,6 |
| 204 | 44,5 |
| 999 | 59,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 71,1 |
| 068 | 46,6 |
| 999 | 58,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 82,3 |
| 999 | 82,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 54,6 |
| 388 | 59,1 |
| 528 | 51,5 |
| 999 | 55,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 99,3 |
| 400 | 102,2 |
| 404 | 101,4 |
| 508 | 81,6 |
| 512 | 87,6 |
| 524 | 88,5 |
| 528 | 81,6 |
| 720 | 112,6 |
| 804 | 104,9 |
| 999 | 95,5 |
| 0809 10 00 | 052 | 230,8 |
| 204 | 61,1 |
| 624 | 217,3 |
| 999 | 169,7 |
| 0809 20 95 | 052 | 315,9 |
| 068 | 127,8 |
| 999 | 221,9 |
| 0809 40 05 | 624 | 194,4 |
| 999 | 194,4 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

73,6

204

44,5

999

59,1

0707 00 05

052

71,1

068

46,6

999

58,9

0709 90 70

052

82,3

999

82,3

0805 50 10

052

54,6

388

59,1

528

51,5

999

55,1

0808 10 80

388

99,3

400

102,2

404

101,4

508

81,6

512

87,6

524

88,5

528

81,6

720

112,6

804

104,9

999

95,5

0809 10 00

052

230,8

204

61,1

624

217,3

999

169,7

0809 20 95

052

315,9

068

127,8

999

221,9

0809 40 05

624

194,4

999

194,4

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 21.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 905/2006

z dne 20. junija 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 835/2006 glede količine iz stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo navadne pšenice iz zalog poljske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 835/2006 (2) je odprla stalni javni razpis za poznejšo prodajo navadne pšenice iz zalog poljske intervencijske agencije na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 835/2006 (2) je odprla stalni javni razpis za poznejšo prodajo navadne pšenice iz zalog poljske intervencijske agencije na notranjem trgu.

| (2) | Ob upoštevanju trenutnega stanja na trgu je primerno povečati količine navadne pšenice za prodajo na notranjem trgu s strani poljske intervencijske agencije s povečanjem količine stalnega javnega razpisa na 250 000 ton. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju trenutnega stanja na trgu je primerno povečati količine navadne pšenice za prodajo na notranjem trgu s strani poljske intervencijske agencije s povečanjem količine stalnega javnega razpisa na 250 000 ton.

| (3) | Uredbo (ES) št. 835/2006 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 835/2006 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 835/2006 se spremeni:

| 1. | V členu 1 se besedilo „150 000 ton“ nadomesti z besedilom „250 000 ton“. |
| --- | --- |

1.

V členu 1 se besedilo „150 000 ton“ nadomesti z besedilom „250 000 ton“.

| 2. | V naslovu priloge se besedilo „150 000 ton“ nadomesti z besedilom „250 000 ton“. |
| --- | --- |

2.

V naslovu priloge se besedilo „150 000 ton“ nadomesti z besedilom „250 000 ton“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. junija 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 152, 7.6.2006, str. 3.

2

---

| 21.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/4

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 906/2006

z dne 20. junija 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 836/2006 o odprtju stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo navadne pšenice iz zalog nemške intervencijske agencije na trgu Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 836/2006 (2) je odprla stalni javni razpis za poznejšo prodajo navadne pšenice iz zalog nemške intervencijske agencije na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 836/2006 (2) je odprla stalni javni razpis za poznejšo prodajo navadne pšenice iz zalog nemške intervencijske agencije na trgu Skupnosti.

| (2) | Nemčija je ob upoštevanju potreb trga in količin, ki jih ima na voljo nemška intervencijska agencija, obvestila Komisijo o nameri njene intervencijske agencije, da za 50 000 ton poveča razpisano količino. Ob upoštevanju razmer na trgu je treba ugodno odgovoriti na zahtevo Nemčije. |
| --- | --- |

(2)

Nemčija je ob upoštevanju potreb trga in količin, ki jih ima na voljo nemška intervencijska agencija, obvestila Komisijo o nameri njene intervencijske agencije, da za 50 000 ton poveča razpisano količino. Ob upoštevanju razmer na trgu je treba ugodno odgovoriti na zahtevo Nemčije.

| (3) | Zato je treba spremeniti Uredbo (ES) št. 836/2006. |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba spremeniti Uredbo (ES) št. 836/2006.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 836/2006 se spremeni:

| 1. | v členu 1 se količina „100 000 ton“ zamenja s količino „150 000 ton“; |
| --- | --- |

1.

v členu 1 se količina „100 000 ton“ zamenja s količino „150 000 ton“;

| 2. | v naslovu Priloge se besedilo „100 000 ton“ nadomesti z besedilom „150 000 ton“. |
| --- | --- |

2.

v naslovu Priloge se besedilo „100 000 ton“ nadomesti z besedilom „150 000 ton“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. junija 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 152, 7.6.2006, str. 6.

2

---

| 21.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 907/2006

z dne 20. junija 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 648/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o detergentih za prilagoditev njenih Prilog III in VII

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 648/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o detergentih (1) ter zlasti prvega odstavka člena 13 te uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 648/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o detergentih zagotavlja prosti promet z detergenti na notranjem trgu in hkrati z določitvijo pravil za končno biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi v detergentih in za označevanje sestavin detergentov predvideva visoko raven zaščite okolja in zdravja ljudi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 648/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o detergentih zagotavlja prosti promet z detergenti na notranjem trgu in hkrati z določitvijo pravil za končno biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi v detergentih in za označevanje sestavin detergentov predvideva visoko raven zaščite okolja in zdravja ljudi.

| (2) | Nekatere od petih preskusnih metod končne biorazgradljivosti, določenih v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 648/2004, npr. referenčna metoda ISO 14593, se lahko uporabijo za preskusne snovi, ki so v vodi slabo topne, če jih je mogoče ustrezno dispergirati. ISO 10634 vsebuje dodatne smernice za preskuse snovi, ki so v vodi slabo topne. Vendar je treba uvesti dodatno preskusno metodo za površinsko aktivne snovi, ki so v vodi slabo topne. Predlagana dodatna preskusna metoda je standard ISO 10708:1997 „Kakovost vode – Vrednotenje popolne aerobne biološke razgradljivosti organskih snovi v vodnem okolju“. Znanstveni odbor za zdravstvena in okoljska tveganja (SCHER) je sklenil, da so preskusne metode, ki so že vključene v Prilogo III k tej uredbi, enakovredne standardu ISO 10708 in se je strinjal z njihovo uporabo. |
| --- | --- |

(2)

Nekatere od petih preskusnih metod končne biorazgradljivosti, določenih v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 648/2004, npr. referenčna metoda ISO 14593, se lahko uporabijo za preskusne snovi, ki so v vodi slabo topne, če jih je mogoče ustrezno dispergirati. ISO 10634 vsebuje dodatne smernice za preskuse snovi, ki so v vodi slabo topne. Vendar je treba uvesti dodatno preskusno metodo za površinsko aktivne snovi, ki so v vodi slabo topne. Predlagana dodatna preskusna metoda je standard ISO 10708:1997 „Kakovost vode – Vrednotenje popolne aerobne biološke razgradljivosti organskih snovi v vodnem okolju“. Znanstveni odbor za zdravstvena in okoljska tveganja (SCHER) je sklenil, da so preskusne metode, ki so že vključene v Prilogo III k tej uredbi, enakovredne standardu ISO 10708 in se je strinjal z njihovo uporabo.

| (3) | Za zagotovitev visoke ravni zaščite zdravja je treba še olajšati dostop do informacij o sestavi detergentov splošnim uporabnikom. Na embalaži detergenta mora biti zato naveden naslov spletne strani, na kateri je mogoče najti seznam sestavin iz oddelka D Priloge VII k Uredbi (ES) št. 648/2004. |
| --- | --- |

(3)

Za zagotovitev visoke ravni zaščite zdravja je treba še olajšati dostop do informacij o sestavi detergentov splošnim uporabnikom. Na embalaži detergenta mora biti zato naveden naslov spletne strani, na kateri je mogoče najti seznam sestavin iz oddelka D Priloge VII k Uredbi (ES) št. 648/2004.

| (4) | Že doslej je obstajala zahteva, da morajo biti navedene alergene dišave, ki so dodane v obliki čistih snovi. Teh dišav pa ni bilo treba navajati, če so bile dodane kot komponente kompleksnih sestavin, kot so eterična olja ali parfumi. Za zagotovitev večje preglednosti za potrošnika morajo biti alergene dišave navedene ne glede na to, kako so dodane detergentu. |
| --- | --- |

(4)

Že doslej je obstajala zahteva, da morajo biti navedene alergene dišave, ki so dodane v obliki čistih snovi. Teh dišav pa ni bilo treba navajati, če so bile dodane kot komponente kompleksnih sestavin, kot so eterična olja ali parfumi. Za zagotovitev večje preglednosti za potrošnika morajo biti alergene dišave navedene ne glede na to, kako so dodane detergentu.

| (5) | Za seznam sestavin, ki je namenjen splošnim uporabnikom, iz oddelka D Priloge VII k Uredbi (ES) št. 648/2004, se zahteva uporaba specializirane znanstvene nomenklature, kar pa je splošnim uporabnikom prej v oviro kot v pomoč. Poleg tega obstaja nekaj manjših neskladij med informacijami, ki so na voljo splošnim uporabnikom, in tistimi, ki so na podlagi oddelka C k tej prilogi na voljo zdravstvenemu osebju. Informacije o sestavinah morajo biti splošnim uporabnikom lažje dostopne in bolj razumljive z uporabo nomenklature INCI, ki se že uporablja za kozmetične sestavine, oddelka C in D pa bi morala biti medsebojno primerljiva. |
| --- | --- |

(5)

Za seznam sestavin, ki je namenjen splošnim uporabnikom, iz oddelka D Priloge VII k Uredbi (ES) št. 648/2004, se zahteva uporaba specializirane znanstvene nomenklature, kar pa je splošnim uporabnikom prej v oviro kot v pomoč. Poleg tega obstaja nekaj manjših neskladij med informacijami, ki so na voljo splošnim uporabnikom, in tistimi, ki so na podlagi oddelka C k tej prilogi na voljo zdravstvenemu osebju. Informacije o sestavinah morajo biti splošnim uporabnikom lažje dostopne in bolj razumljive z uporabo nomenklature INCI, ki se že uporablja za kozmetične sestavine, oddelka C in D pa bi morala biti medsebojno primerljiva.

| (6) | Opredelitev „detergenta“ v Uredbi določa, da predpisi o označevanju veljajo za vse detergente, ne glede na to, ali vsebujejo površinsko aktivne snovi ali ne. Vendar oddelek D Priloge VII k Uredbi (ES) št. 648/2004 določa drugačne predpise za detergente za industrijo ali ustanove, ki vsebujejo površinsko aktivne snovi, kot za tiste, ki teh ne vsebujejo. Razlikovanje pri zahtevah označevanja je nekoristno in ga je treba odpraviti. |
| --- | --- |

(6)

Opredelitev „detergenta“ v Uredbi določa, da predpisi o označevanju veljajo za vse detergente, ne glede na to, ali vsebujejo površinsko aktivne snovi ali ne. Vendar oddelek D Priloge VII k Uredbi (ES) št. 648/2004 določa drugačne predpise za detergente za industrijo ali ustanove, ki vsebujejo površinsko aktivne snovi, kot za tiste, ki teh ne vsebujejo. Razlikovanje pri zahtevah označevanja je nekoristno in ga je treba odpraviti.

| (7) | Prilogi III in VII k Uredbi (ES) št. 648/2004 je treba v skladu s tem spremeniti. Zaradi jasnosti je te priloge primerno nadomestiti. |
| --- | --- |

(7)

Prilogi III in VII k Uredbi (ES) št. 648/2004 je treba v skladu s tem spremeniti. Zaradi jasnosti je te priloge primerno nadomestiti.

| (8) | Ukrepi, ki jih določa ta uredba, so v skladu z mnenjem Odbora za detergente – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, ki jih določa ta uredba, so v skladu z mnenjem Odbora za detergente –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 648/2004 se spremeni:

| 1. | Priloga III se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi. |
| --- | --- |

1.

Priloga III se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi.

| 2. | Priloga VII se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga VII se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1(2) se uporablja po preteku šestih mesecev od dne začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. junija 2006

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 104, 8.4.2004, str. 1.

1

---

PRILOGA I

„PRILOGA III

PRESKUSNE METODE KONČNE BIORAZGRADLJIVOSTI (MINERALIZACIJE) ZA POVRŠINSKO AKTIVNE SNOVI V DETERGENTIH

| A. | Referenčna metoda za laboratorijsko preskušanje končne biorazgradljivosti površinsko aktivnih snovi v tej uredbi temelji na standardu EN ISO 14593:1999 (CO2 headspace test).
  Površinsko aktivne snovi v detergentih se štejejo za biološko razgradljive, če znaša stopnja biorazgradljivosti (mineralizacija), izmerjena po enem od navedenih preskusov (1), najmanj 60 % v osemindvajsetih dneh:






  1. | Standard EN ISO 14593:1999. Kakovost vode – Vrednotenje aerobne biorazgradljivosti organskih spojin v vodnem mediju – Metoda z analizo anorganskega ogljika v zaprtih posodah (CO2 headspace test). Predhodna priprava se ne izvaja. Načelo desetdnevnega intervala se ne uporablja. (Referenčna metoda). |
| --- | --- | --- |

A.

Referenčna metoda za laboratorijsko preskušanje končne biorazgradljivosti površinsko aktivnih snovi v tej uredbi temelji na standardu EN ISO 14593:1999 (CO2 headspace test).

Površinsko aktivne snovi v detergentih se štejejo za biološko razgradljive, če znaša stopnja biorazgradljivosti (mineralizacija), izmerjena po enem od navedenih preskusov (1), najmanj 60 % v osemindvajsetih dneh:

1.

Standard EN ISO 14593:1999. Kakovost vode – Vrednotenje aerobne biorazgradljivosti organskih spojin v vodnem mediju – Metoda z analizo anorganskega ogljika v zaprtih posodah (CO2 headspace test). Predhodna priprava se ne izvaja. Načelo desetdnevnega intervala se ne uporablja. (Referenčna metoda).

| 2. | Metoda C.4-C iz Priloge V k Direktivi 67/548/EGS (razvijanje ogljikovega dioksida (CO2) prilagojeni Sturmov preskus): Predhodna priprava se ne izvaja. Načelo desetdnevnega intervala se ne uporablja. |
| --- | --- |

2.

Metoda C.4-C iz Priloge V k Direktivi 67/548/EGS (razvijanje ogljikovega dioksida (CO2) prilagojeni Sturmov preskus): Predhodna priprava se ne izvaja. Načelo desetdnevnega intervala se ne uporablja.

| 3. | Metoda C.4-E iz Priloge V k Direktivi 67/548/EGS (zaprta steklenica): Predhodna priprava se ne izvaja. Načelo desetdnevnega intervala se ne uporablja. |
| --- | --- |

3.

Metoda C.4-E iz Priloge V k Direktivi 67/548/EGS (zaprta steklenica): Predhodna priprava se ne izvaja. Načelo desetdnevnega intervala se ne uporablja.

| 4. | Metoda C.4-D iz Priloge V k Direktivi 67/548/EGS (manometrična respirometrija): Predhodna priprava se ne izvaja. Načelo desetdnevnega intervala se ne uporablja. |
| --- | --- |

4.

Metoda C.4-D iz Priloge V k Direktivi 67/548/EGS (manometrična respirometrija): Predhodna priprava se ne izvaja. Načelo desetdnevnega intervala se ne uporablja.

| 5. | Metoda C.4-F iz Priloge V k Direktivi 67/548/EGS (MITI: Ministry of International Trade and Industry – Japonska): Predhodna priprava se ne izvaja. Načelo desetdnevnega intervala se ne uporablja. |
| --- | --- |

5.

Metoda C.4-F iz Priloge V k Direktivi 67/548/EGS (MITI: Ministry of International Trade and Industry – Japonska): Predhodna priprava se ne izvaja. Načelo desetdnevnega intervala se ne uporablja.

| 6. | ISO 10708:1997. Kakovost vode – Vrednotenje popolne aerobne biološke razgradljivosti organskih snovi v vodnem okolju – Določanje biokemijske potrebe po kisiku z dvofaznim preskusom v zaprtih steklenicah. Predhodna priprava se ne izvaja. Načelo desetdnevnega intervala se ne uporablja. |
| --- | --- |

6.

ISO 10708:1997. Kakovost vode – Vrednotenje popolne aerobne biološke razgradljivosti organskih snovi v vodnem okolju – Določanje biokemijske potrebe po kisiku z dvofaznim preskusom v zaprtih steklenicah. Predhodna priprava se ne izvaja. Načelo desetdnevnega intervala se ne uporablja.

| B. | Glede na fizikalne lastnosti površinsko aktivne snovi se uporablja ena od spodaj navedenih metod, če je ustrezno utemeljena (2). Treba je opozoriti, da so merila za uspešno opravljen preskus pri teh metodah najmanj 70 %, kar se upošteva kot enakovredno merilom za uspešno opravljene preskuse biorazgradljivosti (najmanj 60 %), navedene pri točki A. O primernosti izbire metod, naštetih v nadaljevanju, se odloča za vsak primer posebej, v skladu s členom 5 te uredbe.






  1. | Metoda C.4-A iz Priloge V k Direktivi 67/548/EGS (upadanje raztopljenega organskega ogljika DOC): Predhodna priprava se ne izvaja. Načelo desetdnevnega intervala se ne uporablja. Merilo za uspešno opravljen preskus biorazgradljivosti, izmerjene v skladu s preskusom, je najmanj 70 % v osemindvajsetih dneh. |
| --- | --- | --- |

B.

Glede na fizikalne lastnosti površinsko aktivne snovi se uporablja ena od spodaj navedenih metod, če je ustrezno utemeljena (2). Treba je opozoriti, da so merila za uspešno opravljen preskus pri teh metodah najmanj 70 %, kar se upošteva kot enakovredno merilom za uspešno opravljene preskuse biorazgradljivosti (najmanj 60 %), navedene pri točki A. O primernosti izbire metod, naštetih v nadaljevanju, se odloča za vsak primer posebej, v skladu s členom 5 te uredbe.

1.

Metoda C.4-A iz Priloge V k Direktivi 67/548/EGS (upadanje raztopljenega organskega ogljika DOC): Predhodna priprava se ne izvaja. Načelo desetdnevnega intervala se ne uporablja. Merilo za uspešno opravljen preskus biorazgradljivosti, izmerjene v skladu s preskusom, je najmanj 70 % v osemindvajsetih dneh.

| 2. | Metoda C.4-B iz Priloge V k Direktivi 67/548/EGS (prilagojeno presejanje OECD – upadanje raztopljenega organskega ogljika DOC): Predhodna priprava se ne izvaja. Načelo desetdnevnega intervala se ne uporablja. Merilo za uspešno opravljen preskus biorazgradljivosti, izmerjene v skladu s preskusom, je najmanj 70 % v osemindvajsetih dneh. |
| --- | --- |

2.

Metoda C.4-B iz Priloge V k Direktivi 67/548/EGS (prilagojeno presejanje OECD – upadanje raztopljenega organskega ogljika DOC): Predhodna priprava se ne izvaja. Načelo desetdnevnega intervala se ne uporablja. Merilo za uspešno opravljen preskus biorazgradljivosti, izmerjene v skladu s preskusom, je najmanj 70 % v osemindvajsetih dneh.

N.B. Zgoraj navedene metode, ki so povzete po Direktivi Sveta 67/548/EGS, je mogoče najti tudi v izdaji ‚Razvrščanje, pakiranje in označevanje nevarnih snovi v Evropski uniji‘, Del 2: ‚Preskusne metode‘. Evropska Komisija 1997. ISBN 92-828-0076-8.

---

(1)  Ugotovljeno je, da so ti preskusi najustreznejši za površinsko aktivne snovi.

1

(2)  Metode DOC bi lahko dale rezultate o odstranitvi in ne o končni biorazgradnji. Manometrska respirometrija, MITI in dvofazne metode BOD ne bi bili ustrezni v nekaterih primerih, ker bi visoka začetna preskusna koncentracija lahko imela zaviralen učinek.“

2

---

PRILOGA II

„PRILOGA VII

OZNAČEVANJE IN SEZNAM SESTAVIN

A.   Označevanje vsebine

Naslednje določbe o označevanju se uporabljajo pri pakiranju detergentov, ki se prodajajo za splošno uporabo.

Naslednja koncentracijska območja:

| — | manj kot 5 %, |
| --- | --- |

—

manj kot 5 %,

| — | 5 % ali več, vendar manj kot 15 %, |
| --- | --- |

—

5 % ali več, vendar manj kot 15 %,

| — | 15 % ali več, vendar manj kot 30 %, |
| --- | --- |

—

15 % ali več, vendar manj kot 30 %,

| — | 30 % in več, |
| --- | --- |

—

30 % in več,

se uporabijo za navedbo vsebine komponent, naštetih v nadaljevanju, če so dodane v koncentraciji nad 0,2 %, preračunano na maso:

| — | fosfati, |
| --- | --- |

—

fosfati,

| — | fosfonati, |
| --- | --- |

—

fosfonati,

| — | anionske površinsko aktivne snovi, |
| --- | --- |

—

anionske površinsko aktivne snovi,

| — | kationske površinsko aktivne snovi, |
| --- | --- |

—

kationske površinsko aktivne snovi,

| — | amfoterne površinsko aktivne snovi, |
| --- | --- |

—

amfoterne površinsko aktivne snovi,

| — | neionske površinsko aktivne snovi, |
| --- | --- |

—

neionske površinsko aktivne snovi,

| — | belila na osnovi kisika, |
| --- | --- |

—

belila na osnovi kisika,

| — | belila na osnovi klora, |
| --- | --- |

—

belila na osnovi klora,

| — | EDTA in njene soli, |
| --- | --- |

—

EDTA in njene soli,

| — | NTA (nitrilotriocetna kislina) in njene soli, |
| --- | --- |

—

NTA (nitrilotriocetna kislina) in njene soli,

| — | fenoli in halogenirani fenoli, |
| --- | --- |

—

fenoli in halogenirani fenoli,

| — | paradiklorbencen, |
| --- | --- |

—

paradiklorbencen,

| — | aromatski ogljikovodiki, |
| --- | --- |

—

aromatski ogljikovodiki,

| — | alifatski ogljikovodiki, |
| --- | --- |

—

alifatski ogljikovodiki,

| — | halogenirani ogljikovodiki, |
| --- | --- |

—

halogenirani ogljikovodiki,

| — | milo, |
| --- | --- |

—

milo,

| — | zeoliti, |
| --- | --- |

—

zeoliti,

| — | polikarboksilati. |
| --- | --- |

—

polikarboksilati.

Naslednje kategorije komponent, če so dodane, se navedejo ne glede na njihovo koncentracijo:

| — | encimi, |
| --- | --- |

—

encimi,

| — | razkužila, |
| --- | --- |

—

razkužila,

| — | sredstva za optično beljenje, |
| --- | --- |

—

sredstva za optično beljenje,

| — | parfumi. |
| --- | --- |

—

parfumi.

Če so dodani konzervansi, se navedejo ne glede na njihovo koncentracijo, pri čemer se uporabi, kadar je mogoče, skupno poimenovanje, vzpostavljeno v skladu s členom 8 Direktive Sveta 76/768/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi proizvodi (1).

Če so dodane v koncentracijah nad 0,01 %, preračunano na maso, se alergene dišave, ki so navedene na seznamu snovi v delu 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS, spremenjeni z Direktivo 2003/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) zaradi vključitve alergenih dišavnih sestavin s seznama, ki ga je prvi določil Znanstveni odbor za kozmetične izdelke in neprehrambene proizvode, namenjene potrošnikom (SCCNFP), v svojem strokovnem mnenju SCCNFP/0017/98, navedejo s poimenovanjem iz te direktive, kakor tudi vse druge alergene dišave, ki se pozneje dodajo delu 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS s prilagoditvijo te priloge tehničnemu napredku.

Če odbor SCCNFP glede na tveganje pozneje določi posamezne omejitve koncentracij alergenih dišav, Komisija, v skladu s členom 12(2), predlaga sprejetje takšnih omejitev kot nadomestilo za zgoraj navedeno omejitev 0,01 %.

Na embalaži se navede naslov spletne strani, na kateri je mogoče najti seznam sestavin iz oddelka D Priloge VII.

Pri detergentih, ki so namenjeni za uporabo v industriji in ustanovah in niso dostopni splošnim uporabnikom, zgoraj navedenih zahtev ni treba izpolniti, če so predloženi enakovredni podatki s pomočjo listine s tehničnimi podatki, varnostnega lista ali na podoben ustrezen način.

B.   Označevanje podatkov o odmerjanju

Kot je predpisano v členu 11(4), se za označevanje detergentov, ki se prodajajo splošnim uporabnikom, uporabijo naslednje določbe. Embalaža detergentov, ki se prodajajo za splošno uporabo in so predvideni kot detergenti za pranje perila, vsebuje naslednje podatke:

| — | priporočene količine in/ali navodila za odmerjanje, izražene v mililitrih ali gramih, ki ustrezajo standardni polnitvi pralnega stroja za mehko, srednje trdo in trdo vodo ter za en ali dva cikla pralnega postopka, |
| --- | --- |

—

priporočene količine in/ali navodila za odmerjanje, izražene v mililitrih ali gramih, ki ustrezajo standardni polnitvi pralnega stroja za mehko, srednje trdo in trdo vodo ter za en ali dva cikla pralnega postopka,

| — | za močne detergente število standardnih polnitev pralnega stroja z ‚običajno umazanimi‘ tkaninami in za detergente za pranje občutljivih tkanin število standardnih polnitev pralnega stroja z malo umazanimi tkaninami, ki se lahko operejo v stroju z vsebino embalaže in v vodi srednje trdote, ki ustreza 2,5 milimola CaCO3/l, |
| --- | --- |

—

za močne detergente število standardnih polnitev pralnega stroja z ‚običajno umazanimi‘ tkaninami in za detergente za pranje občutljivih tkanin število standardnih polnitev pralnega stroja z malo umazanimi tkaninami, ki se lahko operejo v stroju z vsebino embalaže in v vodi srednje trdote, ki ustreza 2,5 milimola CaCO3/l,

| — | vsebina merilne posodice, če je priložena, se navede v mililitrih ali gramih, na njej pa so oznake, ki navajajo odmerek detergenta za standardno polnitev pralnega stroja za mehko, srednje trdo in trdo vodo. |
| --- | --- |

—

vsebina merilne posodice, če je priložena, se navede v mililitrih ali gramih, na njej pa so oznake, ki navajajo odmerek detergenta za standardno polnitev pralnega stroja za mehko, srednje trdo in trdo vodo.

Standardne polnitve pralnega stroja so 4,5 kg suhega perila za pranje z močnimi detergenti in 2,5 kg suhega perila za pranje z detergenti za občutljivo perilo, v skladu z opredelitvami Odločbe Komisije 1999/476/ES z dne 10. junija 1999 o določitvi ekoloških meril za podelitev ekološke nalepke Skupnosti za detergente za pranje perila (3). Detergent šteje kot močan detergent, razen če ga izdelovalec pretežno priporoča za nego tkanin, na primer pranje pri nižjih temperaturah, pranje občutljivih in barvnih tkanin.

C.   Seznam sestavin

Naslednje določbe se uporabljajo za navajanje sestavin v seznamu iz člena 9(3).

Seznam vsebuje imeni detergenta in proizvajalca.

Navedejo se vse sestavine; v padajočem vrstnem redu glede na njihovo masno koncentracijo, seznam pa se razdeli na naslednja koncentracijska območja:

| — | 10 % ali več, |
| --- | --- |

—

10 % ali več,

| — | 1 % ali več, vendar manj kot 10 %, |
| --- | --- |

—

1 % ali več, vendar manj kot 10 %,

| — | 0,1 % ali več, vendar manj kot 1 %, |
| --- | --- |

—

0,1 % ali več, vendar manj kot 1 %,

| — | manj kot 0,1 %. |
| --- | --- |

—

manj kot 0,1 %.

Nečistoče ne štejejo kot sestavine.

‚Sestavina‘ pomeni vsako kemično snov, sintetičnega ali naravnega izvora, ki je namenoma vključena v sestavo detergenta. Za namene te priloge se parfum, eterično olje ali barvilo ne štejejo kot ena sestavina, v seznamu pa ni treba navajati nobene od njihovih sestavin, razen tistih alergenih snovi, ki so v seznamu snovi v delu 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS, če skupna koncentracija alergene dišave v detergentu presega omejitev iz oddelka A.

Za vsako sestavino se navedejo splošno kemijsko ime ali ime po IUPAC (4) in, če so na voljo, ime INCI (5) in številka CAS ter naziv iz Evropske farmakopeje.

D.   Objava seznama sestavin

Izdelovalci na spletni strani objavijo zgoraj navedeni seznam sestavin razen naslednjih podatkov:

| — | podatki o koncentracijskih območjih niso zahtevani, |
| --- | --- |

—

podatki o koncentracijskih območjih niso zahtevani,

| — | številke CAS niso zahtevane, |
| --- | --- |

—

številke CAS niso zahtevane,

| — | imena sestavin se navedejo po nomenklaturi INCI ali pa se, kadar niso na voljo, navede naziv iz Evropske farmakopeje. Če ni na voljo nobenega imena, se uporabi splošno kemijsko ime ali ime po IUPAC. Za parfum se uporabi beseda ‚parfum‘, za barvilo pa ‚colorant‘. Parfum, eterično olje ali barvilo se štejejo kot ena sestavina in nobena od snovi, ki jih vsebujejo, se ne uvrsti v seznam, z izjemo tistih alergenih snovi, ki so v seznamu snovi v delu 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS, če skupna koncentracija alergene dišave presega omejitev iz oddelka A. |
| --- | --- |

—

imena sestavin se navedejo po nomenklaturi INCI ali pa se, kadar niso na voljo, navede naziv iz Evropske farmakopeje. Če ni na voljo nobenega imena, se uporabi splošno kemijsko ime ali ime po IUPAC. Za parfum se uporabi beseda ‚parfum‘, za barvilo pa ‚colorant‘. Parfum, eterično olje ali barvilo se štejejo kot ena sestavina in nobena od snovi, ki jih vsebujejo, se ne uvrsti v seznam, z izjemo tistih alergenih snovi, ki so v seznamu snovi v delu 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS, če skupna koncentracija alergene dišave presega omejitev iz oddelka A.

Za dostop do spletnih strani ne smejo veljati nikakršne omejitve ali pogoji, vsebina spletne strani pa se sproti posodablja. Spletna stran vsebuje povezavo s spletno stranjo Komisije Pharmacos ali katero koli drugo ustrezno spletno stranjo, ki vsebuje tabelo ujemanja med imeni po nomenklaturi INCI, imeni iz Evropske farmakopeje in številkami CAS.

Ta obveznost ne velja za detergente za industrijo ali ustanove niti za površinsko aktivne snovi za detergente za industrijo ali ustanove, za katere je na voljo listina s tehničnimi podatki ali varnostni list.

---

(1)  UL L 262, 27.9.1976, str. 169. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2005/80/ES (UL L 303, 22.11.2005, str. 32).

1

(2)  UL L 66, 11.3.2003, str. 26.

2

(3)  UL L 187, 20.7.1999, str. 52. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2003/200/ES (UL L 76, 22.3.2003, str. 25).

3

(4)  Mednarodna zveza za čisto in uporabno kemijo.

4

(5)  Mednarodna nomenklatura za kozmetične sestavine.“

5

---

| 21.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 908/2006

z dne 20. junija 2006

o določitvi seznama reprezentativnih trgov za prašičje meso v Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2759/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni tržni ureditvi za prašičje meso (1) in zlasti člena 4(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 2123/89 z dne 14. julija 1989 o določitvi seznama reprezentativnih trgov za prašičje meso v Skupnosti (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 2123/89 z dne 14. julija 1989 o določitvi seznama reprezentativnih trgov za prašičje meso v Skupnosti (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2759/75 na podlagi cen, zabeleženih na reprezentativnih trgih, omogoča določanje tržne cene zaklanih prašičev na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2759/75 na podlagi cen, zabeleženih na reprezentativnih trgih, omogoča določanje tržne cene zaklanih prašičev na trgu Skupnosti.

| (3) | Da bi se omogočilo uporabo člena 4(2), je potrebno sestaviti seznam reprezentativnih trgov. Pri določanju cen prašičjih trupov se je potrebno sklicevati tako na kotacije, pridobljene neposredno s trgov ali iz klavnic, kot tudi na kotacije, pridobljene v kotacijskih centrih, in katerih celota sestavlja reprezentativni trg za vsako državo članico. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se omogočilo uporabo člena 4(2), je potrebno sestaviti seznam reprezentativnih trgov. Pri določanju cen prašičjih trupov se je potrebno sklicevati tako na kotacije, pridobljene neposredno s trgov ali iz klavnic, kot tudi na kotacije, pridobljene v kotacijskih centrih, in katerih celota sestavlja reprezentativni trg za vsako državo članico.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravnega odbora za prašičje meso – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravnega odbora za prašičje meso –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativni trgi so v smislu člena 4(2) Uredbe (EGS) št. 2759/75 trgi, ki so našteti v Prilogi I k tej uredbi.

Člen 2

Uredba (EGS) št. 2123/89 se razveljavi.

Sklici na razveljavljeno uredbo, se upoštevajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi III.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. junija 2006

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 282, 1.11.1975, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 203, 15.7.1989, str. 23. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1901/2004 (UL L 328, 30.10.2004, str. 71).

2

(3)  Glej Prilogo II.

3

---

PRILOGA I

| Država članica | Tip reprezentativnega trga | Tržni/Kotacijski center |
| --- | --- | --- |
| Belgija | Naslednji kotacijski center | Brussel/Bruxelles |
| Česka | Naslednji trg | Praha |
| Danska | Naslednji kotacijski center | København |
| Nemčija | Naslednji kotacijski centri | Kiel, Hamburg, Oldenburg, Münster, Düsseldorf, Trier, Gießen, Stuttgart, München, Bützow, Potsdam, Magdeburg, Erfurt in Dresden |
| Estonija | Naslednji kotacijski center | Tallinn |
| Grčija | Naslednji kotacijski centri | Preveza, Chalkida, Korinthos, Agrinio, Drama, Larissa in Verria |
| Španija | Naslednji kotacijski centri | Ebro, Mercolleida, Campipllos, Segovia, Segura in Silleda |
| Naslednja skupina trgov | Murcia, Malaga, Barcelona, Huesca, Burgos, Lleida, Navarra, Pontevedra, Segovia in Ciudad Real |
| Francija | Naslednji kotacijski centri | Rennes, Nantes, Metz, Lyon in Toulouse |
| Irska | Naslednja skupina trgov | Waterford in Edenderry |
| Italija | Naslednja skupina trgov | Milano, Cremona, Mantova, Modena, Parma, Reggio Emilia in Perugia |
| Ciper | Naslednji trg | Nicosia |
| Latvija | Naslednji trg | Riga |
| Litva | Naslednji kotacijski center | Vilnius |
| Luksemburg | Naslednja skupina trgov | Esch-sur Alzette, Ettelbruck, Mersch in Wecker |
| Madžarska | Naslednji kotacijski center | Budapest |
| Malta | Naslednji kotacijski center | Marsa |
| Nizozemska | Naslednji kotacijski center | Zoetermeer |
| Avstrija | Naslednji kotacijski center | Wien |
| Poljska | Naslednji kotacijski center | Warszawa |
| Portugalska | Naslednja skupina trgov | Famalicão, Coimbra, Leiria, Montijo, Póvoa da Galega in Rio Maior |
| Slovenija | Naslednji kotacijski center | Ljubljana |
| Slovaška | Naslednji kotacijski center | Bratislava |
| Finska | Naslednji kotacijski center | Helsinki |
| Švedska | Naslednja skupina trgov | Helsingborg, Trelleborg, Skövde, Skara, Kalmar, Uppsala, Visby in Kristianstad |
| Združeno kraljestvo | Kotacijski center Milton Keynes za naslednjo skupino regij | Scotland, Northern Ireland, Northern England in Eastern England |

Država članica

Tip reprezentativnega trga

Tržni/Kotacijski center

Belgija

Naslednji kotacijski center

Brussel/Bruxelles

Česka

Naslednji trg

Praha

Danska

Naslednji kotacijski center

København

Nemčija

Naslednji kotacijski centri

Kiel, Hamburg, Oldenburg, Münster, Düsseldorf, Trier, Gießen, Stuttgart, München, Bützow, Potsdam, Magdeburg, Erfurt in Dresden

Estonija

Naslednji kotacijski center

Tallinn

Grčija

Naslednji kotacijski centri

Preveza, Chalkida, Korinthos, Agrinio, Drama, Larissa in Verria

Španija

Naslednji kotacijski centri

Ebro, Mercolleida, Campipllos, Segovia, Segura in Silleda

Naslednja skupina trgov

Murcia, Malaga, Barcelona, Huesca, Burgos, Lleida, Navarra, Pontevedra, Segovia in Ciudad Real

Francija

Naslednji kotacijski centri

Rennes, Nantes, Metz, Lyon in Toulouse

Irska

Naslednja skupina trgov

Waterford in Edenderry

Italija

Naslednja skupina trgov

Milano, Cremona, Mantova, Modena, Parma, Reggio Emilia in Perugia

Ciper

Naslednji trg

Nicosia

Latvija

Naslednji trg

Riga

Litva

Naslednji kotacijski center

Vilnius

Luksemburg

Naslednja skupina trgov

Esch-sur Alzette, Ettelbruck, Mersch in Wecker

Madžarska

Naslednji kotacijski center

Budapest

Malta

Naslednji kotacijski center

Marsa

Nizozemska

Naslednji kotacijski center

Zoetermeer

Avstrija

Naslednji kotacijski center

Wien

Poljska

Naslednji kotacijski center

Warszawa

Portugalska

Naslednja skupina trgov

Famalicão, Coimbra, Leiria, Montijo, Póvoa da Galega in Rio Maior

Slovenija

Naslednji kotacijski center

Ljubljana

Slovaška

Naslednji kotacijski center

Bratislava

Finska

Naslednji kotacijski center

Helsinki

Švedska

Naslednja skupina trgov

Helsingborg, Trelleborg, Skövde, Skara, Kalmar, Uppsala, Visby in Kristianstad

Združeno kraljestvo

Kotacijski center Milton Keynes za naslednjo skupino regij

Scotland, Northern Ireland, Northern England in Eastern England

---

PRILOGA II

Razveljavljena uredba z njenimi zaporednimi spremembami

| Uredba Komisije (EGS) št. 2123/89 | (UL L 203, 15.7.1989, str. 23) |
| --- | --- |
| Uredba Komisije (EGS) št. 1786/90 | (UL L 163, 29.6.1990, str. 54) |
| Uredba Komisije (EGS) št. 3787/90 | (UL L 364, 28.12.1990, str. 26) |
| Uredba Komisije (ES) št. 3236/94 | (UL L 338, 28.12.1994, str. 18) |
| Uredba Komisije (ES) št. 1448/95 | (UL L 143, 27.6.1995, str. 47) |
| Uredba Komisije (ES) št. 426/96 | (UL L 60, 9.3.1996, str. 3) |
| Uredba Komisije (ES) št. 532/96 | (UL L 78, 28.3.1996, str. 14) |
| Uredba Komisije (ES) št. 1285/98 | (UL L 178, 23.6.1998, str. 5) |
| Uredba Komisije (ES) št. 2712/2000 | (UL L 313, 13.12.2000, str. 4) |
| Uredba Komisije (ES) št. 1901/2004 | (UL L 328, 30.10.2004, str. 71) |

Uredba Komisije (EGS) št. 2123/89

(UL L 203, 15.7.1989, str. 23)

Uredba Komisije (EGS) št. 1786/90

(UL L 163, 29.6.1990, str. 54)

Uredba Komisije (EGS) št. 3787/90

(UL L 364, 28.12.1990, str. 26)

Uredba Komisije (ES) št. 3236/94

(UL L 338, 28.12.1994, str. 18)

Uredba Komisije (ES) št. 1448/95

(UL L 143, 27.6.1995, str. 47)

Uredba Komisije (ES) št. 426/96

(UL L 60, 9.3.1996, str. 3)

Uredba Komisije (ES) št. 532/96

(UL L 78, 28.3.1996, str. 14)

Uredba Komisije (ES) št. 1285/98

(UL L 178, 23.6.1998, str. 5)

Uredba Komisije (ES) št. 2712/2000

(UL L 313, 13.12.2000, str. 4)

Uredba Komisije (ES) št. 1901/2004

(UL L 328, 30.10.2004, str. 71)

---

PRILOGA III

Primerjalna Tabela

| Uredba (EGS) št. 2123/89 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | — |
| — | Člen 2 |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Priloga | Priloga I |
| — | Priloga II |
| — | Priloga III |

Uredba (EGS) št. 2123/89

Ta uredba

Člen 1

Člen 1

Člen 2

—

—

Člen 2

Člen 3

Člen 3

Priloga

Priloga I

—

Priloga II

—

Priloga III

---

| 21.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 909/2006

z dne 20. junija 2006

o spremembi prilog I in II k Uredbi (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o ekonomskih računih za kmetijstvo v Skupnosti

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. decembra 2003 o ekonomskih računih za kmetijstvo v Skupnosti (1), in zlasti člena 2(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Prilogi I in II k Uredbi (ES) št. 138/2004 sta določili metodologijo in program prenosa podatkov za ekonomske račune za kmetijstvo v Skupnosti (ERK). Zaradi sprememb Evropskega sistema računov (ESR) glede posredno merjenih storitev finančnega posredništva (PMSFP) je treba za skladnost z ESR, ki je osrednji okvir nacionalnih računov, posodobiti metodologijo ERK. |
| --- | --- |

(1)

Prilogi I in II k Uredbi (ES) št. 138/2004 sta določili metodologijo in program prenosa podatkov za ekonomske račune za kmetijstvo v Skupnosti (ERK). Zaradi sprememb Evropskega sistema računov (ESR) glede posredno merjenih storitev finančnega posredništva (PMSFP) je treba za skladnost z ESR, ki je osrednji okvir nacionalnih računov, posodobiti metodologijo ERK.

| (2) | Uredbo (ES) št. 138/2004 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo (ES) št. 138/2004 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kmetijsko statistiko, ustanovljenega s Sklepom Sveta 72/279/EGS (2) – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kmetijsko statistiko, ustanovljenega s Sklepom Sveta 72/279/EGS (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 138/2004 se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Priloga II k Uredbi (ES) št. 138/2004 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. junija 2006

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 33, 5.2.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 306/2005 (UL L 52, 25.2.2005, str. 9).

1

(2)  UL L 179, 7.8.1972, str. 1.

2

---

PRILOGA I

Priloga I k Uredbi (ES) št. 138/2004 se spremeni:

| 1. | Odstavek 2.096 se črta. |
| --- | --- |

1.

Odstavek 2.096 se črta.

| 2. | Za odstavkom 2.107 se vstavi naslednji odstavek:
  „(j)   Posredno merjene storitve finančnega posredništva (PMSFP)






  2.107.1 | V skladu z dogovorom ESR je treba vrednost posredno merjenih storitev finančnega posredništva (PMSFP), ki jih uporablja kmetijska industrija, evidentirati kot vmesno porabo kmetijske industrije (gl. ESR, Priloga I).“ |
| --- | --- | --- |

2.

Za odstavkom 2.107 se vstavi naslednji odstavek:

„(j)   Posredno merjene storitve finančnega posredništva (PMSFP)

2.107.1

V skladu z dogovorom ESR je treba vrednost posredno merjenih storitev finančnega posredništva (PMSFP), ki jih uporablja kmetijska industrija, evidentirati kot vmesno porabo kmetijske industrije (gl. ESR, Priloga I).“

| 3. | Naslov odstavka 2.108 se nadomesti z naslednjim:
  „(k)   Drugo blago in storitve“. |
| --- | --- |

3.

Naslov odstavka 2.108 se nadomesti z naslednjim:

„(k)   Drugo blago in storitve“.

| 4. | Točka (i) odstavka 2.108 se nadomesti z naslednjim:






  „(i) | zaračunani stroški banke (vendar ne obresti za bančna posojila)“. |
| --- | --- | --- |

4.

Točka (i) odstavka 2.108 se nadomesti z naslednjim:

„(i)

zaračunani stroški banke (vendar ne obresti za bančna posojila)“.

| 5. | Odstavek 3.079 se nadomesti z naslednjim:






  „3.079 | Ker se vrednost storitev finančnih posrednikov razdeli na različne naročnike, je treba dejanska plačila obresti finančnim posrednikom ali prejem obresti od njih uskladiti, da se odpravijo marže, ki predstavljajo implicitne bremenitve finančnih posrednikov. Ocenjeno vrednost teh stroškov je treba odšteti od obresti, ki so jih plačali posojilojemalci finančnim posrednikom, in jih prišteti k obrestim, ki so jih prejeli vlagatelji. Stroški se obravnavajo kot nadomestilo za storitve, ki so jih finančni posredniki opravili za svoje odjemalce in ne kot plačilo obresti (prim. 2.107.1 in 2.108(i); ESR, Dodatek I, 4.51).“ |
| --- | --- | --- |

5.

Odstavek 3.079 se nadomesti z naslednjim:

„3.079

Ker se vrednost storitev finančnih posrednikov razdeli na različne naročnike, je treba dejanska plačila obresti finančnim posrednikom ali prejem obresti od njih uskladiti, da se odpravijo marže, ki predstavljajo implicitne bremenitve finančnih posrednikov. Ocenjeno vrednost teh stroškov je treba odšteti od obresti, ki so jih plačali posojilojemalci finančnim posrednikom, in jih prišteti k obrestim, ki so jih prejeli vlagatelji. Stroški se obravnavajo kot nadomestilo za storitve, ki so jih finančni posredniki opravili za svoje odjemalce in ne kot plačilo obresti (prim. 2.107.1 in 2.108(i); ESR, Dodatek I, 4.51).“

---

PRILOGA II

V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 138/2004 se postavka 19.10 „Drugo blago in storitve“ nadomesti z naslednjima postavkama:

| Postavka | Seznam spremenljivk | Prenos glede na referenčno leto n |
| --- | --- | --- |
| November
  leto n
  (ocene) | Januar
  leto n + 1
  (ocene) | September
  leto n + 1 |
| „19.10 | Posredno merjene storitve finančnega posredništva (PMSFP) | X | X | X |
| 19.11 | Drugo blago in storitve | X | X | X“ |

Postavka

Seznam spremenljivk

Prenos glede na referenčno leto n

November

leto n

(ocene)

Januar

leto n + 1

(ocene)

September

leto n + 1

„19.10

Posredno merjene storitve finančnega posredništva (PMSFP)

X

X

X

19.11

Drugo blago in storitve

X

X

X“

---

| 21.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 910/2006

z dne 20. junija 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 z dne 14. decembra 2005 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES (1) (v nadaljnjem besedilu „osnovna uredba“) in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je sprejela Uredbo (ES) št. 474/2006 z dne 22. marca 2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je sprejela Uredbo (ES) št. 474/2006 z dne 22. marca 2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (2).

| (2) | V skladu s členom 4(2) osnovne uredbe in člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 473/2006 z dne 22. marca 2006 o določitvi izvedbenih pravil za seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (3) so nekatere države članice sporočile Komisiji identiteto dodatnih letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov na njenem ozemlju, skupaj z razlogi, zaradi katerih so bile te prepovedi sprejete in ostalimi pomembnimi podatki. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 4(2) osnovne uredbe in člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 473/2006 z dne 22. marca 2006 o določitvi izvedbenih pravil za seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (3) so nekatere države članice sporočile Komisiji identiteto dodatnih letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov na njenem ozemlju, skupaj z razlogi, zaradi katerih so bile te prepovedi sprejete in ostalimi pomembnimi podatki.

| (3) | V skladu s členom 4(3) osnovne uredbe so države članice Evropski komisiji sporočile informacije, ki so pomembne za posodobitev seznama Skupnosti. Na tej podlagi se mora Komisija odločiti, ali bo posodobila seznam Skupnosti na svojo pobudo ali na zahtevo držav članic. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 4(3) osnovne uredbe so države članice Evropski komisiji sporočile informacije, ki so pomembne za posodobitev seznama Skupnosti. Na tej podlagi se mora Komisija odločiti, ali bo posodobila seznam Skupnosti na svojo pobudo ali na zahtevo držav članic.

| (4) | V skladu s členom 7 osnovne uredbe in členom 4 Uredbe (ES) št. 473/2006 je Komisija obvestila vse zadevne letalske prevoznike neposredno ali, kadar to ni bilo mogoče, prek organov, odgovornih za njihov regulativni nadzor, pri čemer je navedla bistvena dejstva in premisleke, ki so podlaga za odločbo o uvedbi prepovedi njihovega opravljanja letov v Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 7 osnovne uredbe in členom 4 Uredbe (ES) št. 473/2006 je Komisija obvestila vse zadevne letalske prevoznike neposredno ali, kadar to ni bilo mogoče, prek organov, odgovornih za njihov regulativni nadzor, pri čemer je navedla bistvena dejstva in premisleke, ki so podlaga za odločbo o uvedbi prepovedi njihovega opravljanja letov v Skupnosti.

| (5) | V skladu s členom 7 osnovne uredbe in členom 4 Uredbe (ES) št. 473/2006 je Komisija dala možnost zadevnim letalskim prevoznikom, da imajo vpogled v dokumente, ki so jih zagotovile države članice, da predložijo pisne pripombe in da v 10 delovnih dneh pripravijo ustno predstavitev Komisiji in Odboru za varnost v zračnem prometu (4). |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 7 osnovne uredbe in členom 4 Uredbe (ES) št. 473/2006 je Komisija dala možnost zadevnim letalskim prevoznikom, da imajo vpogled v dokumente, ki so jih zagotovile države članice, da predložijo pisne pripombe in da v 10 delovnih dneh pripravijo ustno predstavitev Komisiji in Odboru za varnost v zračnem prometu (4).

| (6) | V skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 473/2006 so se organi, odgovorni za regulativni nadzor zadevnih letalskih prevoznikov, posvetovali s Komisijo in v posebnih primerih tudi z nekaterimi državami članicami. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 473/2006 so se organi, odgovorni za regulativni nadzor zadevnih letalskih prevoznikov, posvetovali s Komisijo in v posebnih primerih tudi z nekaterimi državami članicami.

| (7) | Buraq Air je priskrbel dokaze, da prevoz tovora ni zaustavljen, zaradi česar se ga vključi v Prilogo B Uredbe (ES) št. 474/2006. |
| --- | --- |

(7)

Buraq Air je priskrbel dokaze, da prevoz tovora ni zaustavljen, zaradi česar se ga vključi v Prilogo B Uredbe (ES) št. 474/2006.

| (8) | Organi Libije, odgovorni za regulativni nadzor Buraq Aira, so zagotovili, da Buraq Air pri opravljanju dejavnosti deluje v skladu z ustreznimi varnostnimi standardi Buraq Aira. |
| --- | --- |

(8)

Organi Libije, odgovorni za regulativni nadzor Buraq Aira, so zagotovili, da Buraq Air pri opravljanju dejavnosti deluje v skladu z ustreznimi varnostnimi standardi Buraq Aira.

| (9) | Zato se na podlagi skupnih pravil in brez poseganja v preverjanje učinkovitosti skladnosti z ustreznimi preverjanji na ploščadi oceni, da je Buraq Airu treba dovoliti, da opravlja dejavnost v Skupnosti in ga je zato treba izključiti iz Priloge B. |
| --- | --- |

(9)

Zato se na podlagi skupnih pravil in brez poseganja v preverjanje učinkovitosti skladnosti z ustreznimi preverjanji na ploščadi oceni, da je Buraq Airu treba dovoliti, da opravlja dejavnost v Skupnosti in ga je zato treba izključiti iz Priloge B.

| (10) | Najnovejša različica kodnega registra ICAO se nanaša na letalske prevoznike, ki so jih certificirali organi Demokratične republike Kongo, Ekvatorialne Gvineje, Liberije, Sierre Leone in Svazija, odgovorni za regulativni nadzor, in na seznamu Skupnosti niso navedeni posamično. |
| --- | --- |

(10)

Najnovejša različica kodnega registra ICAO se nanaša na letalske prevoznike, ki so jih certificirali organi Demokratične republike Kongo, Ekvatorialne Gvineje, Liberije, Sierre Leone in Svazija, odgovorni za regulativni nadzor, in na seznamu Skupnosti niso navedeni posamično.

| (11) | Organi Demokratične republike Kongo, Liberije, Sierre Leone in Svazija, odgovorni za regulativni nadzor teh letalskih prevoznikov, niso priskrbeli dokazov, s katerimi bi prikazali, da so države prekinile svoje dejavnosti, ko je to zahtevala Komisija. |
| --- | --- |

(11)

Organi Demokratične republike Kongo, Liberije, Sierre Leone in Svazija, odgovorni za regulativni nadzor teh letalskih prevoznikov, niso priskrbeli dokazov, s katerimi bi prikazali, da so države prekinile svoje dejavnosti, ko je to zahtevala Komisija.

| (12) | Organi Ekvatorialne Gvineje so obvestili Komisijo o hitrem napredku pri odvzemu spričevala letalskim prevoznikom, ki ne izpolnjujejo ustreznih varnostnih standardov. Vseeno bodo morali organi Ekvatorialne Gvineje priskrbeti dodatni tehnični material, da bo Komisija lahko izključila te letalske prevoznike iz Priloge A. |
| --- | --- |

(12)

Organi Ekvatorialne Gvineje so obvestili Komisijo o hitrem napredku pri odvzemu spričevala letalskim prevoznikom, ki ne izpolnjujejo ustreznih varnostnih standardov. Vseeno bodo morali organi Ekvatorialne Gvineje priskrbeti dodatni tehnični material, da bo Komisija lahko izključila te letalske prevoznike iz Priloge A.

| (13) | Organi Ekvatorialne Gvineje so tudi obvestili Komisijo o vzpostavitvi korekcijskega akcijskega načrta za izvajanje in uresničevanje ustreznih varnostnih standardov v skladu z njihovimi obveznostmi iz Čikaške konvencije in za izvajanje ustreznega varnostnega nadzora letalskih prevoznikov, ki jih je certificirala Ekvatorialna Gvineja. Vendar so organi Ekvatorialne Gvineje navedli, da bo za polno izvajane korekcijskega akcijskega načrta potreben dodatni čas. |
| --- | --- |

(13)

Organi Ekvatorialne Gvineje so tudi obvestili Komisijo o vzpostavitvi korekcijskega akcijskega načrta za izvajanje in uresničevanje ustreznih varnostnih standardov v skladu z njihovimi obveznostmi iz Čikaške konvencije in za izvajanje ustreznega varnostnega nadzora letalskih prevoznikov, ki jih je certificirala Ekvatorialna Gvineja. Vendar so organi Ekvatorialne Gvineje navedli, da bo za polno izvajane korekcijskega akcijskega načrta potreben dodatni čas.

| (14) | Zato je treba zaradi boljše preglednosti in doslednosti vse letalske prevoznike, ki so jih certificirale Demokratična republika Kongo, Ekvatorialna Gvineja, Liberija, Sierra Leone in Svazi in ki so zabeleženi v najnovejši različici kodnega registra ICAO, vključiti v Prilogo A. |
| --- | --- |

(14)

Zato je treba zaradi boljše preglednosti in doslednosti vse letalske prevoznike, ki so jih certificirale Demokratična republika Kongo, Ekvatorialna Gvineja, Liberija, Sierra Leone in Svazi in ki so zabeleženi v najnovejši različici kodnega registra ICAO, vključiti v Prilogo A.

| (15) | Obstajajo preverjeni dokazi o resnih varnostnih pomanjkljivostih letalskega prevoznika Airwest Co. Ltd, certificiranega v Sudanu, glede določenih dejavnosti. Te pomanjkljivosti je med preverjanji na ploščadi, opravljenim po programu SAFA (5), ugotovila Nemčija. |
| --- | --- |

(15)

Obstajajo preverjeni dokazi o resnih varnostnih pomanjkljivostih letalskega prevoznika Airwest Co. Ltd, certificiranega v Sudanu, glede določenih dejavnosti. Te pomanjkljivosti je med preverjanji na ploščadi, opravljenim po programu SAFA (5), ugotovila Nemčija.

| (16) | Airwest Co. Ltd se ni odzval na preiskavo Uprave za civilno letalstvo Nemčije in je navedel, da je bil vzpostavljen akcijski načrt z namenom, da popravi varnostne pomanjkljivosti, ugotovljene med preverjanji na ploščadi. Vendar ni dokazov o izvajanju ustreznega akcijskega načrta za določene dejavnosti, pri katerih so bile ugotovljene varnostne pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(16)

Airwest Co. Ltd se ni odzval na preiskavo Uprave za civilno letalstvo Nemčije in je navedel, da je bil vzpostavljen akcijski načrt z namenom, da popravi varnostne pomanjkljivosti, ugotovljene med preverjanji na ploščadi. Vendar ni dokazov o izvajanju ustreznega akcijskega načrta za določene dejavnosti, pri katerih so bile ugotovljene varnostne pomanjkljivosti.

| (17) | Organi Sudana, odgovorni za regulativni nadzor Air West Co. Ltd, niso priskrbeli zadostnih informacij o varnosti določenih dejavnosti Air West, ko sta Nemčija in Komisija izrazili pomisleke. |
| --- | --- |

(17)

Organi Sudana, odgovorni za regulativni nadzor Air West Co. Ltd, niso priskrbeli zadostnih informacij o varnosti določenih dejavnosti Air West, ko sta Nemčija in Komisija izrazili pomisleke.

| (18) | Nedavno preverjanje, ki ga je izvedla Nemčija glede zrakoplova IL-76 z registrsko oznako ST-EWX, ni prineslo resne ugotovitve (6). |
| --- | --- |

(18)

Nedavno preverjanje, ki ga je izvedla Nemčija glede zrakoplova IL-76 z registrsko oznako ST-EWX, ni prineslo resne ugotovitve (6).

| (19) | Zato se na podlagi skupnih meril oceni, da Airwest Co. Ltd ne izpolnjuje ustreznih varnostnih standardov, razen glede letov, ki jih se opravljajo z zrakoplovom IL-76 z registrsko oznako ST-EWX, in ga je zato treba vključiti v Prilogo A glede vseh drugih dejavnosti. |
| --- | --- |

(19)

Zato se na podlagi skupnih meril oceni, da Airwest Co. Ltd ne izpolnjuje ustreznih varnostnih standardov, razen glede letov, ki jih se opravljajo z zrakoplovom IL-76 z registrsko oznako ST-EWX, in ga je zato treba vključiti v Prilogo A glede vseh drugih dejavnosti.

| (20) | Obstajajo preverjeni dokazi o tem, da Blue Wing Airlines ne deluje v skladu z ustreznimi varnostnimi standardi iz Čikaške konvencije. Te pomanjkljivosti je med preverjanjem na ploščadi, opravljenim po programu SAFA (7), ugotovila Francija. |
| --- | --- |

(20)

Obstajajo preverjeni dokazi o tem, da Blue Wing Airlines ne deluje v skladu z ustreznimi varnostnimi standardi iz Čikaške konvencije. Te pomanjkljivosti je med preverjanjem na ploščadi, opravljenim po programu SAFA (7), ugotovila Francija.

| (21) | Blue Wing Airlines se ni ustrezno odzval na preiskavo Uprave za civilno letalstvo Francije in Komisije glede varnostnega vidika svoje dejavnosti. |
| --- | --- |

(21)

Blue Wing Airlines se ni ustrezno odzval na preiskavo Uprave za civilno letalstvo Francije in Komisije glede varnostnega vidika svoje dejavnosti.

| (22) | Zato se na podlagi skupnih meril oceni, da Blue Wing Airlines ne izpolnjuje ustreznih varnostnih standardov. |
| --- | --- |

(22)

Zato se na podlagi skupnih meril oceni, da Blue Wing Airlines ne izpolnjuje ustreznih varnostnih standardov.

| (23) | Čeprav je spričevalo letalskega prevoznika Sky Gate International Aviation izdala Kirgiška republika, je dokazano, da prevoznik glavnega sedeža poslovanja nima v Kirgizistanu, kot je navedla Uprava za civilno letalstvo Kirgizije, kar je v nasprotju z zahtevami iz Priloge 6 k Čikaški konvenciji. |
| --- | --- |

(23)

Čeprav je spričevalo letalskega prevoznika Sky Gate International Aviation izdala Kirgiška republika, je dokazano, da prevoznik glavnega sedeža poslovanja nima v Kirgizistanu, kot je navedla Uprava za civilno letalstvo Kirgizije, kar je v nasprotju z zahtevami iz Priloge 6 k Čikaški konvenciji.

| (24) | Sky Gate International Aviation se ni ustrezno odzval na preiskavo Uprave za civilno letalstvo Združenega kraljestva in Komisije glede svojega glavnega sedeža poslovanja. |
| --- | --- |

(24)

Sky Gate International Aviation se ni ustrezno odzval na preiskavo Uprave za civilno letalstvo Združenega kraljestva in Komisije glede svojega glavnega sedeža poslovanja.

| (25) | Organi Kirgiške republike, odgovorni za regulativni nadzor nad Sky Gate International Aviation, so pokazali pomanjkanje sposobnosti za izvajanje varnostnega nadzora nad temi prevozniki. |
| --- | --- |

(25)

Organi Kirgiške republike, odgovorni za regulativni nadzor nad Sky Gate International Aviation, so pokazali pomanjkanje sposobnosti za izvajanje varnostnega nadzora nad temi prevozniki.

| (26) | Zato se na podlagi skupnih meril oceni, da Sky Gate International Aviation ne izpolnjuje ustreznih varnostnih standardov. |
| --- | --- |

(26)

Zato se na podlagi skupnih meril oceni, da Sky Gate International Aviation ne izpolnjuje ustreznih varnostnih standardov.

| (27) | Čeprav je spričevalo letalskega prevoznika Star Jet izdala Kirgiška republika, se je izkazalo, da prevoznik nima glavnega sedeža v Kirgizistanu, kar je v nasprotju z zahtevami iz Priloge 6 k Čikaški konvenciji. |
| --- | --- |

(27)

Čeprav je spričevalo letalskega prevoznika Star Jet izdala Kirgiška republika, se je izkazalo, da prevoznik nima glavnega sedeža v Kirgizistanu, kar je v nasprotju z zahtevami iz Priloge 6 k Čikaški konvenciji.

| (28) | Star-Jet upravlja zrakoplov 3 Lockheed L-1011 Tristar, čigar serijska številka se ujema s serijskimi številkami treh zrakoplovov, ki jih upravlja Star Air, certificiran pri organih Sierre Leone, odgovornih za regulativni nadzor in za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti. |
| --- | --- |

(28)

Star-Jet upravlja zrakoplov 3 Lockheed L-1011 Tristar, čigar serijska številka se ujema s serijskimi številkami treh zrakoplovov, ki jih upravlja Star Air, certificiran pri organih Sierre Leone, odgovornih za regulativni nadzor in za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti.

| (29) | Star Jet se ni ustrezno odzval na preiskavo Uprave za civilno letalstvo Združenega kraljestva in Evropske komisije glede svojega glavnega sedeža. |
| --- | --- |

(29)

Star Jet se ni ustrezno odzval na preiskavo Uprave za civilno letalstvo Združenega kraljestva in Evropske komisije glede svojega glavnega sedeža.

| (30) | Organi Kirgiške republike, odgovorni za regulativni nadzor Star Jetom, niso priskrbeli dokazov o svoji sposobnosti za izvajanje varnostnega nadzora nad temi prevozniki. |
| --- | --- |

(30)

Organi Kirgiške republike, odgovorni za regulativni nadzor Star Jetom, niso priskrbeli dokazov o svoji sposobnosti za izvajanje varnostnega nadzora nad temi prevozniki.

| (31) | Zato se na podlagi skupnih meril oceni, da Star Jet ne izpolnjuje ustreznih varnostnih standardov. |
| --- | --- |

(31)

Zato se na podlagi skupnih meril oceni, da Star Jet ne izpolnjuje ustreznih varnostnih standardov.

| (32) | Organi Kazahstana, odgovorni za regulativni nadzor GST Aero Air Company, so Italiji priskrbeli seznam treh zrakoplovov, ki imajo veljavna spričevala o plovnosti skupaj s potrebno varnostno opremo. Poleg tega so obvestili Italijo, da je vzpostavljen korekcijski akcijski načrt z namenom, da popravi varnostne pomanjkljivosti, ki jih je ugotovila Italija med preverjanji na ploščadi GST Aero Company (8). |
| --- | --- |

(32)

Organi Kazahstana, odgovorni za regulativni nadzor GST Aero Air Company, so Italiji priskrbeli seznam treh zrakoplovov, ki imajo veljavna spričevala o plovnosti skupaj s potrebno varnostno opremo. Poleg tega so obvestili Italijo, da je vzpostavljen korekcijski akcijski načrt z namenom, da popravi varnostne pomanjkljivosti, ki jih je ugotovila Italija med preverjanji na ploščadi GST Aero Company (8).

| (33) | Vendar ni dokazov o izvajanju ustreznega akcijskega načrta glede pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene v operativnih postopkih GST Aero Air Company. |
| --- | --- |

(33)

Vendar ni dokazov o izvajanju ustreznega akcijskega načrta glede pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene v operativnih postopkih GST Aero Air Company.

| (34) | Zato se na podlagi skupnih meril oceni, da GST Aero Air Company ne izpolnjuje ustreznih varnostnih standardov in zato ostane v Prilogi A. |
| --- | --- |

(34)

Zato se na podlagi skupnih meril oceni, da GST Aero Air Company ne izpolnjuje ustreznih varnostnih standardov in zato ostane v Prilogi A.

| (35) | Kot je predvideno v uvodni izjavi 99 Uredbe (ES) št. 474/2006, bi bilo treba opraviti oceno organov Mavretanije, odgovornih za regulativni nadzor Air Mauritanie, in podjetij pod njegovo odgovornostjo pred 23. majem 2006. Skupina evropskih strokovnjakov je odpotovala v Mavretanijo 22. maja 2006, da opravi oceno. Poročilo kaže, da niso izpolnjena skupna merila iz Priloge k osnovni uredbi. Zato se Air Mauritanie ne vključi na seznam letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v skupnosti za vse dejavnosti. |
| --- | --- |

(35)

Kot je predvideno v uvodni izjavi 99 Uredbe (ES) št. 474/2006, bi bilo treba opraviti oceno organov Mavretanije, odgovornih za regulativni nadzor Air Mauritanie, in podjetij pod njegovo odgovornostjo pred 23. majem 2006. Skupina evropskih strokovnjakov je odpotovala v Mavretanijo 22. maja 2006, da opravi oceno. Poročilo kaže, da niso izpolnjena skupna merila iz Priloge k osnovni uredbi. Zato se Air Mauritanie ne vključi na seznam letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v skupnosti za vse dejavnosti.

| (36) | Sektor civilnega letalstva v Mavretaniji se znatno spreminja, zlasti s sprejetjem novega niza zakonodaje civilnega letalstva. Nadaljnja ocena o napredku izvajanja nove zakonodaje, zahtev in postopkov se mora opraviti v prvi polovici leta 2007. |
| --- | --- |

(36)

Sektor civilnega letalstva v Mavretaniji se znatno spreminja, zlasti s sprejetjem novega niza zakonodaje civilnega letalstva. Nadaljnja ocena o napredku izvajanja nove zakonodaje, zahtev in postopkov se mora opraviti v prvi polovici leta 2007.

| (37) | Ne glede na njeno zahtevo Komisiji do sedaj niso bili sporočeni dokazi, iz katerih bi bilo razvidno, da so drugi letalski prevozniki, vključeni na seznam, ki je bil vzpostavljen 24. marca 2006, in tudi ne organi, odgovorni za regulativni nadzor teh prevoznikov, izvajali ustrezne sanacijske ukrepe. Zato se na podlagi skupnih meril oceni, da mora za te letalske prevoznike, še naprej veljati prepoved opravljanja letov. |
| --- | --- |

(37)

Ne glede na njeno zahtevo Komisiji do sedaj niso bili sporočeni dokazi, iz katerih bi bilo razvidno, da so drugi letalski prevozniki, vključeni na seznam, ki je bil vzpostavljen 24. marca 2006, in tudi ne organi, odgovorni za regulativni nadzor teh prevoznikov, izvajali ustrezne sanacijske ukrepe. Zato se na podlagi skupnih meril oceni, da mora za te letalske prevoznike, še naprej veljati prepoved opravljanja letov.

| (38) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za varnost v zračnem prometu – |
| --- | --- |

(38)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za varnost v zračnem prometu –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 474/2006 se spremeni:

| 1. | Priloga A se nadomesti s Prilogo A k tej uredbi. |
| --- | --- |

1.

Priloga A se nadomesti s Prilogo A k tej uredbi.

| 2. | Priloga B se nadomesti s Prilogo B k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga B se nadomesti s Prilogo B k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. junija 2006

Za Komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik

---

(1)  UL L 344, 27.12.2005, str. 15.

1

(2)  UL L 84, 23.3.2006, str. 14.

2

(3)  UL L 84, 23.3.2006, str. 8.

3

(4)  Ustanovljen s členom 12 Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva (UL L 373, 31.12.1991, str. 4).

4

(5)  LBA/D-2006-94, LBA/D-2006-97.

5

(6)  LBA/D-2006-294.

6

(7)  0367-06-DAC AG.

7

(8)  ENAC-IT-2005-166, ENAC-IT-2005-370.

8

---

PRILOGA A

SEZNAM LETALSKIH PREVOZNIKOV, ZA KATERE VELJA PREPOVED OPRAVLJANJA LETOV V SKUPNOSTI ZA VSE DEJAVNOSTI (1)

| Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če se razlikuje) | Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC) ali številka operativne licence | Oznaka ICAO | Država operaterja |
| --- | --- | --- | --- |
| Air Koryo | Ni znana | KOR | Demokratična ljudska republika Koreja (DPRK) |
| Air Service Comores | Ni znana | Ni znana | Komori |
| Ariana Afghan Airlines (2) | 009 | AFG | Afganistan |
| BGB Air | AK-0194-04 | POI | Kazahstan |
| Blue Wing Airlines | SRSH-01/2002 | BWI | Surinam |
| GST Aero Air Company | AK-020304 | BMK | Kazahstan |
| Phoenix Aviation | 02 | PHG | Kirgizistan |
| Phuket Airlines | 07/2544 | VAP | Tajska |
| Reem Air | 07 | REK | Kirgizistan |
| Silverback Cargo Freighters | Ni znana | VRB | Ruanda |
| Sky Gate International Aviation | 14 | SGD | Kirgizistan |
| Star Jet | 30 | SJB | Kirgizistan |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih potrdili organi Demokratične republike Kongo, odgovorni za regulativni nadzor (DRK), vključno z | | — | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| Africa One | 409/CAB/MIN/TC/017/2005 | CFR | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AFRICAN BUSINESS AND TRANSPORTATIONS | Ni znana | ABB | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AFRICAN COMPANY AIRLINES | 409/CAB/MIN/TC/017/2005 | FPY | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIGLE AVIATION | Podpis ministra | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR BOYOMA | Podpis ministra | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR CHARTER SERVICES (ACS) | Ni znana | CHR | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR KASAI | 409/CAB/MIN/TC/010/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR NAVETTE | 409/CAB/MIN/TC/015/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR PLAN INTERNATIONAL | Ni znana | APV | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR TRANSPORT SERVICE | Ni znana | ATS | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR TROPIQUES SPRL | 409/CAB/MIN/TC/007/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| ATO — Air Transport Office | Ni znana | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| BLUE AIRLINES | 409/CAB/MIN/TC/038/2005 | BUL | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| BUSINESS AVIATION SPRL | 409/CAB/MIN/TC/012/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| BUTEMBO AIRLINES | Podpis ministra | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| CAA — Compagnie Africaine d’Aviation | 409/CAB/MIN/TC/016/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| CARGO BULL AVIATION | 409/CAB/MIN/TC/032/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| CENTRAL AIR EXPRESS | 409/CAB/MIN/TC/011/2005 | CAX | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| CETRACA AVIATION SERVICE | 409/CAB/MIN/TC/037/2005 | CER | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| CHC STELAVIA | Podpis ministra | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| COMAIR | Podpis ministra | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION | 409/CAB/MIN/TC/016/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| CONGO AIR | Ni znana | CAK | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| C0-ZA AIRWAYS | Podpis ministra | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| DAHLA AIRLINES | Ni znana | DHA | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| DAS AIRLINES | Ni znana | RKC | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| DOREN AIRCARGO | 409/CAB/MIN/TC/0168/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| ENTERPRISE WORLD AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TC/031/2005 | EWS | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| ESPACE AVIATION SERVICES | Ni znana | EPC | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| FILAIR | 409/CAB/MIN/TC/014/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| FREE AIRLINES | 409/CAB/MIN/TC/MNL/CM/014/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| FUNTSHI AVIATION SERVICE | Ni znana | FUN | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| GALAXY CORPORATION | 409/CAB/MIN/TC/0002/MNL/CM/014/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| GR AVIATION | 409/CAB/MIN/TC/0403/TW/TK/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| GLOBAL AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TC/029/2005 | BSP | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| GOMA EXPRESS | Podpis ministra | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| GREAT LAKE BUSINESS COMPANY | Podpis ministra | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| ITAB — International Trans Air Business | 409/CAB/MIN/TC/0022/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| Jetair — Jet Aero Services, SPRL | Ni znana | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| KINSHASA AIRWAYS, SPRL | Ni znana | KNS | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| KIVU AIR | Podpis ministra | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| LAC — Lignes Aériennes Congolaises | Ni znana | LCG | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| MALU AVIATION | 409/CAB/MIN/TC/013/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| Malila Airlift | 409/CAB/MIN/TC/008/2005 | MLC | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| MANGO MAT | Podpis ministra | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| OKAPI AIRWAYS | Ni znana | OKP | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| RWABIKA „BUSHI EXPRESS“ | Ni znana | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| SAFARI LOGISTICS | 409/CAB/MIN/TC/0760/V/KK/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| SCIBE AIRLIFT | Ni znana | SBZ | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| SERVICES AIR | 409/CAB/MIN/TC/034/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| SHABAIR | Ni znana | SHB | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| TEMBO AIR SERVICES | 409/CAB/VC-MIN/TC/0405/2006 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| THOM’S AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TC/0033/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| TMK AIR COMMUTER | 409/CAB/MIN/TC/020/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| TRACEP | Ni znana | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| TRANS AIR CARGO SERVICES | 409/CAB/MIN/TC/035/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| TRANSPORTS AERIENNES CONGOLAIS (TRACO) | 409/CAB/MIN/TC/034/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| TRANS SERVICE AIRLIFT | Ni znana | TSR | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| UHURU AIRLINES | 409/CAB/MIN/TC/039/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| VIRUNGA AIR CHARTER | 409/CAB/MIN/TC/018/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| WALTAIR AVIATION | 409/CAB/MIN/TC/036/2005 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| WIMBI DIRI AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TC/005/2005 | WDA | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| ZAIRE AERO SERVICE | Ni znana | ZAI | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| Vsi drugi letalski prevozniki, ki so jih potrdili organi Ekvatorialne Gvineje, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z | | | Ekvatorialna Gvineja |
| AIR BAS | Ni znana | RBS | Ekvatorialna Gvineja |
| Air Consul SA | Ni znana | RCS | Ekvatorialna Gvineja |
| AIR MAKEN | Ni znana | AKE | Ekvatorialna Gvineja |
| AIR SERVICES GUINEA ECUATORIAL | Ni znana | SVG | Ekvatorialna Gvineja |
| AVIAGE | Ni znana | VGG | Ekvatorialna Gvineja |
| Avirex Guinee Equatoriale | Ni znana | AXG | Ekvatorialna Gvineja |
| CARGO PLUS AVIATION | Ni znana | CGP | Ekvatorialna Gvineja |
| CESS | Ni znana | CSS | Ekvatorialna Gvineja |
| CET AVIATION | Ni znana | CVN | Ekvatorialna Gvineja |
| COAGE — Compagnie Aeree de Guinee Equatorial | Ni znana | COG | Ekvatorialna Gvineja |
| COMPANIA AEREA LINEAS ECUATOGUINEANAS DE AVIACION SA (LEASA) | Ni znana | LAS | Ekvatorialna Gvineja |
| DUCOR WORLD AIRLINES | Ni znana | DWA | Ekvatorialna Gvineja |
| Ecuato Guineana de Aviacion | Ni znana | ECV | Ekvatorialna Gvineja |
| ECUATORIAL EXPRESS AIRLINES | Ni znana | EEB | Ekvatorialna Gvineja |
| Ecuatorial Cargo | Ni znana | EQC | Ekvatorialna Gvineja |
| EQUATAIR | Ni znana | EQR | Ekvatorialna Gvineja |
| EQUATORIAL AIRLINES, SA | Ni znana | EQT | Ekvatorialna Gvineja |
| EUROGUINEANA DE AVIACION | Ni znana | EUG | Ekvatorialna Gvineja |
| FEDERAL AIR GE AIRLINES | Ni znana | FGE | Ekvatorialna Gvineja |
| GEASA — Guinea Ecuatorial Airlines SA | Ni znana | GEA | Ekvatorialna Gvineja |
| GETRA — Guinea Ecuatorial de Transportes Aereos | Ni znana | GET | Ekvatorialna Gvineja |
| GUINEA CARGO | Ni znana | GNC | Ekvatorialna Gvineja |
| Jetline Inc. | Ni znana | JLE | Ekvatorialna Gvineja |
| KNG Transavia Cargo | Ni znana | VCG | Ekvatorialna Gvineja |
| LITORAL AIRLINES, COMPANIA, (COLAIR) | Ni znana | CLO | Ekvatorialna Gvineja |
| LOTUS INTERNATIONAL AIR | Ni znana | LUS | Ekvatorialna Gvineja |
| NAGESA, COMPANIA AEREA | Ni znana | NGS | Ekvatorialna Gvineja |
| PRESIDENCIA DE LA REPUBLICA DE GUINEA ECUATORIAL | Ni znana | ONM | Ekvatorialna Gvineja |
| PROMPT AIR GE SA | Ni znana | POM | Ekvatorialna Gvineja |
| SKIMASTER GUINEA ECUATORIAL | Ni znana | KIM | Ekvatorialna Gvineja |
| Skymasters | Ni znana | SYM | Ekvatorialna Gvineja |
| SOUTHERN GATEWAY | Ni znana | SGE | Ekvatorialna Gvineja |
| SPACE CARGO INC. | Ni znana | SGO | Ekvatorialna Gvineja |
| TRANS AFRICA AIRWAYS GESA | Ni znana | TFR | Ekvatorialna Gvineja |
| UNIFLY | Ni znana | UFL | Ekvatorialna Gvineja |
| UTAGE — UNION DE TRANSPORT AEREO DE GUINEA ECUATORIAL | Ni znana | UTG | Ekvatorialna Gvineja |
| VICTORIA AIR | Ni znana | VIT | Ekvatorialna Gvineja |
| Vsi drugi letalski prevozniki, ki so jih potrdili organi Liberije, odgovorni za regulativni nadzor Liberije, vključno z | | — | Liberija |
| AIR CARGO PLUS | Ni znana | ACH | Liberija |
| AIR CESS (LIBERIA), INC. | Ni znana | ACS | Liberija |
| AIR LIBERIA | Ni znana | ALI | Liberija |
| ATLANTIC AVIATION SERVICES | Ni znana | AAN | Liberija |
| BRIDGE AIRLINES | Ni znana | BGE | Liberija |
| EXCEL AIR SERVICES, INC. | Ni znana | EXI | Liberija |
| INTERNATIONAL AIR SERVICES | Ni znana | IAX | Liberija |
| JET CARGO-LIBERIA | Ni znana | JCL | Liberija |
| LIBERIA AIRWAYS, INC. | Ni znana | LBA | Liberija |
| LIBERIAN WORLD AIRLINES INC. | Ni znana | LWA | Liberija |
| LONESTAR AIRWAYS | Ni znana | LOA | Liberija |
| MIDAIR LIMITED INC. | Ni znana | MLR | Liberija |
| OCCIDENTAL AIRLINES | Ni znana | OCC | Liberija |
| OCCIDENTAL AIRLINES (LIBERIA) INC. | Ni znana | OCT | Liberija |
| SANTA CRUISE IMPERIAL AIRLINES | Ni znana | SNZ | Liberija |
| SATGUR AIR TRANSPORT, CORP. | Ni znana | TGR | Liberija |
| SIMON AIR | Ni znana | SIQ | Liberija |
| SOSOLISO AIRLINES | Ni znana | SSA | Liberija |
| TRANS-AFRICAN AIRWAYS INC. | Ni znana | TSF | Liberija |
| TRANSWAY AIR SERVICES, INC. | Ni znana | TAW | Liberija |
| UNITED AFRICA AIRLINE (LIBERIA), INC. | Ni znana | UFR | Liberija |
| WEASUA AIR TRANSPORT, CO. LTD | Ni znana | WTC | Liberija |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih potrdili organi Sierre Leone, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z | — | — | Sierra Leone |
| AEROLIFT, CO. LTD | Ni znana | LFT | Sierra Leone |
| AFRIK AIR LINKS | Ni znana | AFK | Sierra Leone |
| AIR LEONE, LTD | Ni znana | RLL | Sierra Leone |
| AIR RUM, LTD | Ni znana | RUM | Sierra Leone |
| AIR SALONE, LTD | Ni znana | RNE | Sierra Leone |
| AIR SULTAN LIMITED | Ni znana | SSL | Sierra Leone |
| AIR UNIVERSAL, LTD | 00007 | UVS | Sierra Leone |
| BELLVIEW AIRLINES (S/L) LTD | Ni znana | BVU | Sierra Leone |
| CENTRAL AIRWAYS LIMITED | Ni znana | CNY | Sierra Leone |
| DESTINY AIR SERVICES, LTD | Ni znana | DTY | Sierra Leone |
| FIRST LINE AIR (SL), LTD | Ni znana | FIR | Sierra Leone |
| HEAVYLIFT CARGO | Ni znana | Ni znana | Sierra Leone |
| INTER TROPIC AIRLINES (SL) LTD | Ni znana | NTT | Sierra Leone |
| MOUNTAIN AIR COMPANY LTD | Ni znana | MTC | Sierra Leone |
| ORANGE AIR SERVICES LIMITED | Ni znana | ORD | Sierra Leone |
| ORANGE AIR SIERRA LEONE LTD | Ni znana | ORJ | Sierra Leone |
| PAN AFRICAN AIR SERVICES LIMITED | Ni znana | PFN | Sierra Leone |
| PARAMOUNT AIRLINES, LTD | Ni znana | PRR | Sierra Leone |
| SEVEN FOUR EIGHT AIR SERVICES LTD | Ni znana | SVT | Sierra Leone |
| SIERRA NATIONAL AIRLINES | Ni znana | SLA | Sierra Leone |
| SKY AVIATION LTD | Ni znana | SSY | Sierra Leone |
| STAR AIR, LTD | Ni znana | SIM | Sierra Leone |
| TEEBAH AIRWAYS | Ni znana | Ni znana | Sierra Leone |
| TRANSPORT AFRICA LIMITED | Ni znana | TLF | Sierra Leone |
| TRANS ATLANTIC AIRLINES LTD | Ni znana | TLL | Sierra Leone |
| WEST COAST AIRWAYS LTD | Ni znana | WCA | Sierra Leone |
| Vsi drugi letalski prevozniki, ki so jih potrdili organi Svazija, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z | — | — | Svazi |
| AERO AFRICA (PTY) LTD | Ni znana | RFC | Svazi |
| AFRICAN INTERNATIONAL AIRWAYS, (PTY) LTD | Ni znana | Ni znana | Svazi |
| AIRLINK SWAZILAND, LTD | Ni znana | SZL | Svazi |
| AIR SWAZI CARGO (PTY) LTD | Ni znana | CWS | Svazi |
| EAST WESTERN AIRWAYS (PTY) LTD | Ni znana | Ni znana | Svazi |
| GALAXY AVION (PTY) LTD | Ni znana | Ni znana | Svazi |
| INTERFLIGHT (PTY) LTD | Ni znana | JMV | Svazi |
| JET AFRICA SWAZILAND | Ni znana | OSW | Svazi |
| NORTHEAST AIRLINES, (PTY) LTD | Ni znana | NEY | Svazi |
| OCEAN AIR (PTY) LTD | Ni znana | JFZ | Svazi |
| ROYAL SWAZI NATIONAL AIRWAYS CORPORATION | Ni znana | RSN | Svazi |
| SCAN AIR CHARTER, LTD | Ni znana | Ni znana | Svazi |
| SKYGATE INTERNATIONAL (PTY) LTD | Ni znana | SGJ | Svazi |
| SWAZI AIR CHARTER (PTY) LTD | Ni znana | HWK | Svazi |
| SWAZI EXPRESS AIRWAYS | Ni znana | SWX | Svazi |
| VOLGA ATLANTIC AIRLINES | Ni znana | VAA | Svazi |

Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če se razlikuje)

Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC) ali številka operativne licence

Oznaka ICAO

Država operaterja

Air Koryo

Ni znana

KOR

Demokratična ljudska republika Koreja (DPRK)

Air Service Comores

Ni znana

Ni znana

Komori

Ariana Afghan Airlines (2)

009

AFG

Afganistan

BGB Air

AK-0194-04

POI

Kazahstan

Blue Wing Airlines

SRSH-01/2002

BWI

Surinam

GST Aero Air Company

AK-020304

BMK

Kazahstan

Phoenix Aviation

02

PHG

Kirgizistan

Phuket Airlines

07/2544

VAP

Tajska

Reem Air

07

REK

Kirgizistan

Silverback Cargo Freighters

Ni znana

VRB

Ruanda

Sky Gate International Aviation

14

SGD

Kirgizistan

Star Jet

30

SJB

Kirgizistan

Vsi letalski prevozniki, ki so jih potrdili organi Demokratične republike Kongo, odgovorni za regulativni nadzor (DRK), vključno z

—

Demokratična republika Kongo (DRK)

Africa One

409/CAB/MIN/TC/017/2005

CFR

Demokratična republika Kongo (DRK)

AFRICAN BUSINESS AND TRANSPORTATIONS

Ni znana

ABB

Demokratična republika Kongo (DRK)

AFRICAN COMPANY AIRLINES

409/CAB/MIN/TC/017/2005

FPY

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIGLE AVIATION

Podpis ministra

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR BOYOMA

Podpis ministra

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR CHARTER SERVICES (ACS)

Ni znana

CHR

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR KASAI

409/CAB/MIN/TC/010/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR NAVETTE

409/CAB/MIN/TC/015/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR PLAN INTERNATIONAL

Ni znana

APV

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR TRANSPORT SERVICE

Ni znana

ATS

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR TROPIQUES SPRL

409/CAB/MIN/TC/007/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

ATO — Air Transport Office

Ni znana

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

BLUE AIRLINES

409/CAB/MIN/TC/038/2005

BUL

Demokratična republika Kongo (DRK)

BUSINESS AVIATION SPRL

409/CAB/MIN/TC/012/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

BUTEMBO AIRLINES

Podpis ministra

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

CAA — Compagnie Africaine d’Aviation

409/CAB/MIN/TC/016/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

CARGO BULL AVIATION

409/CAB/MIN/TC/032/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

CENTRAL AIR EXPRESS

409/CAB/MIN/TC/011/2005

CAX

Demokratična republika Kongo (DRK)

CETRACA AVIATION SERVICE

409/CAB/MIN/TC/037/2005

CER

Demokratična republika Kongo (DRK)

CHC STELAVIA

Podpis ministra

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

COMAIR

Podpis ministra

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION

409/CAB/MIN/TC/016/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

CONGO AIR

Ni znana

CAK

Demokratična republika Kongo (DRK)

C0-ZA AIRWAYS

Podpis ministra

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

DAHLA AIRLINES

Ni znana

DHA

Demokratična republika Kongo (DRK)

DAS AIRLINES

Ni znana

RKC

Demokratična republika Kongo (DRK)

DOREN AIRCARGO

409/CAB/MIN/TC/0168/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

ENTERPRISE WORLD AIRWAYS

409/CAB/MIN/TC/031/2005

EWS

Demokratična republika Kongo (DRK)

ESPACE AVIATION SERVICES

Ni znana

EPC

Demokratična republika Kongo (DRK)

FILAIR

409/CAB/MIN/TC/014/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

FREE AIRLINES

409/CAB/MIN/TC/MNL/CM/014/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

FUNTSHI AVIATION SERVICE

Ni znana

FUN

Demokratična republika Kongo (DRK)

GALAXY CORPORATION

409/CAB/MIN/TC/0002/MNL/CM/014/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

GR AVIATION

409/CAB/MIN/TC/0403/TW/TK/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

GLOBAL AIRWAYS

409/CAB/MIN/TC/029/2005

BSP

Demokratična republika Kongo (DRK)

GOMA EXPRESS

Podpis ministra

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

GREAT LAKE BUSINESS COMPANY

Podpis ministra

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

ITAB — International Trans Air Business

409/CAB/MIN/TC/0022/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

Jetair — Jet Aero Services, SPRL

Ni znana

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

KINSHASA AIRWAYS, SPRL

Ni znana

KNS

Demokratična republika Kongo (DRK)

KIVU AIR

Podpis ministra

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

LAC — Lignes Aériennes Congolaises

Ni znana

LCG

Demokratična republika Kongo (DRK)

MALU AVIATION

409/CAB/MIN/TC/013/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

Malila Airlift

409/CAB/MIN/TC/008/2005

MLC

Demokratična republika Kongo (DRK)

MANGO MAT

Podpis ministra

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

OKAPI AIRWAYS

Ni znana

OKP

Demokratična republika Kongo (DRK)

RWABIKA „BUSHI EXPRESS“

Ni znana

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

SAFARI LOGISTICS

409/CAB/MIN/TC/0760/V/KK/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

SCIBE AIRLIFT

Ni znana

SBZ

Demokratična republika Kongo (DRK)

SERVICES AIR

409/CAB/MIN/TC/034/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

SHABAIR

Ni znana

SHB

Demokratična republika Kongo (DRK)

TEMBO AIR SERVICES

409/CAB/VC-MIN/TC/0405/2006

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

THOM’S AIRWAYS

409/CAB/MIN/TC/0033/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

TMK AIR COMMUTER

409/CAB/MIN/TC/020/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

TRACEP

Ni znana

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

TRANS AIR CARGO SERVICES

409/CAB/MIN/TC/035/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

TRANSPORTS AERIENNES CONGOLAIS (TRACO)

409/CAB/MIN/TC/034/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

TRANS SERVICE AIRLIFT

Ni znana

TSR

Demokratična republika Kongo (DRK)

UHURU AIRLINES

409/CAB/MIN/TC/039/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

VIRUNGA AIR CHARTER

409/CAB/MIN/TC/018/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

WALTAIR AVIATION

409/CAB/MIN/TC/036/2005

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

WIMBI DIRI AIRWAYS

409/CAB/MIN/TC/005/2005

WDA

Demokratična republika Kongo (DRK)

ZAIRE AERO SERVICE

Ni znana

ZAI

Demokratična republika Kongo (DRK)

Vsi drugi letalski prevozniki, ki so jih potrdili organi Ekvatorialne Gvineje, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z

Ekvatorialna Gvineja

AIR BAS

Ni znana

RBS

Ekvatorialna Gvineja

Air Consul SA

Ni znana

RCS

Ekvatorialna Gvineja

AIR MAKEN

Ni znana

AKE

Ekvatorialna Gvineja

AIR SERVICES GUINEA ECUATORIAL

Ni znana

SVG

Ekvatorialna Gvineja

AVIAGE

Ni znana

VGG

Ekvatorialna Gvineja

Avirex Guinee Equatoriale

Ni znana

AXG

Ekvatorialna Gvineja

CARGO PLUS AVIATION

Ni znana

CGP

Ekvatorialna Gvineja

CESS

Ni znana

CSS

Ekvatorialna Gvineja

CET AVIATION

Ni znana

CVN

Ekvatorialna Gvineja

COAGE — Compagnie Aeree de Guinee Equatorial

Ni znana

COG

Ekvatorialna Gvineja

COMPANIA AEREA LINEAS ECUATOGUINEANAS DE AVIACION SA (LEASA)

Ni znana

LAS

Ekvatorialna Gvineja

DUCOR WORLD AIRLINES

Ni znana

DWA

Ekvatorialna Gvineja

Ecuato Guineana de Aviacion

Ni znana

ECV

Ekvatorialna Gvineja

ECUATORIAL EXPRESS AIRLINES

Ni znana

EEB

Ekvatorialna Gvineja

Ecuatorial Cargo

Ni znana

EQC

Ekvatorialna Gvineja

EQUATAIR

Ni znana

EQR

Ekvatorialna Gvineja

EQUATORIAL AIRLINES, SA

Ni znana

EQT

Ekvatorialna Gvineja

EUROGUINEANA DE AVIACION

Ni znana

EUG

Ekvatorialna Gvineja

FEDERAL AIR GE AIRLINES

Ni znana

FGE

Ekvatorialna Gvineja

GEASA — Guinea Ecuatorial Airlines SA

Ni znana

GEA

Ekvatorialna Gvineja

GETRA — Guinea Ecuatorial de Transportes Aereos

Ni znana

GET

Ekvatorialna Gvineja

GUINEA CARGO

Ni znana

GNC

Ekvatorialna Gvineja

Jetline Inc.

Ni znana

JLE

Ekvatorialna Gvineja

KNG Transavia Cargo

Ni znana

VCG

Ekvatorialna Gvineja

LITORAL AIRLINES, COMPANIA, (COLAIR)

Ni znana

CLO

Ekvatorialna Gvineja

LOTUS INTERNATIONAL AIR

Ni znana

LUS

Ekvatorialna Gvineja

NAGESA, COMPANIA AEREA

Ni znana

NGS

Ekvatorialna Gvineja

PRESIDENCIA DE LA REPUBLICA DE GUINEA ECUATORIAL

Ni znana

ONM

Ekvatorialna Gvineja

PROMPT AIR GE SA

Ni znana

POM

Ekvatorialna Gvineja

SKIMASTER GUINEA ECUATORIAL

Ni znana

KIM

Ekvatorialna Gvineja

Skymasters

Ni znana

SYM

Ekvatorialna Gvineja

SOUTHERN GATEWAY

Ni znana

SGE

Ekvatorialna Gvineja

SPACE CARGO INC.

Ni znana

SGO

Ekvatorialna Gvineja

TRANS AFRICA AIRWAYS GESA

Ni znana

TFR

Ekvatorialna Gvineja

UNIFLY

Ni znana

UFL

Ekvatorialna Gvineja

UTAGE — UNION DE TRANSPORT AEREO DE GUINEA ECUATORIAL

Ni znana

UTG

Ekvatorialna Gvineja

VICTORIA AIR

Ni znana

VIT

Ekvatorialna Gvineja

Vsi drugi letalski prevozniki, ki so jih potrdili organi Liberije, odgovorni za regulativni nadzor Liberije, vključno z

—

Liberija

AIR CARGO PLUS

Ni znana

ACH

Liberija

AIR CESS (LIBERIA), INC.

Ni znana

ACS

Liberija

AIR LIBERIA

Ni znana

ALI

Liberija

ATLANTIC AVIATION SERVICES

Ni znana

AAN

Liberija

BRIDGE AIRLINES

Ni znana

BGE

Liberija

EXCEL AIR SERVICES, INC.

Ni znana

EXI

Liberija

INTERNATIONAL AIR SERVICES

Ni znana

IAX

Liberija

JET CARGO-LIBERIA

Ni znana

JCL

Liberija

LIBERIA AIRWAYS, INC.

Ni znana

LBA

Liberija

LIBERIAN WORLD AIRLINES INC.

Ni znana

LWA

Liberija

LONESTAR AIRWAYS

Ni znana

LOA

Liberija

MIDAIR LIMITED INC.

Ni znana

MLR

Liberija

OCCIDENTAL AIRLINES

Ni znana

OCC

Liberija

OCCIDENTAL AIRLINES (LIBERIA) INC.

Ni znana

OCT

Liberija

SANTA CRUISE IMPERIAL AIRLINES

Ni znana

SNZ

Liberija

SATGUR AIR TRANSPORT, CORP.

Ni znana

TGR

Liberija

SIMON AIR

Ni znana

SIQ

Liberija

SOSOLISO AIRLINES

Ni znana

SSA

Liberija

TRANS-AFRICAN AIRWAYS INC.

Ni znana

TSF

Liberija

TRANSWAY AIR SERVICES, INC.

Ni znana

TAW

Liberija

UNITED AFRICA AIRLINE (LIBERIA), INC.

Ni znana

UFR

Liberija

WEASUA AIR TRANSPORT, CO. LTD

Ni znana

WTC

Liberija

Vsi letalski prevozniki, ki so jih potrdili organi Sierre Leone, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z

—

—

Sierra Leone

AEROLIFT, CO. LTD

Ni znana

LFT

Sierra Leone

AFRIK AIR LINKS

Ni znana

AFK

Sierra Leone

AIR LEONE, LTD

Ni znana

RLL

Sierra Leone

AIR RUM, LTD

Ni znana

RUM

Sierra Leone

AIR SALONE, LTD

Ni znana

RNE

Sierra Leone

AIR SULTAN LIMITED

Ni znana

SSL

Sierra Leone

AIR UNIVERSAL, LTD

00007

UVS

Sierra Leone

BELLVIEW AIRLINES (S/L) LTD

Ni znana

BVU

Sierra Leone

CENTRAL AIRWAYS LIMITED

Ni znana

CNY

Sierra Leone

DESTINY AIR SERVICES, LTD

Ni znana

DTY

Sierra Leone

FIRST LINE AIR (SL), LTD

Ni znana

FIR

Sierra Leone

HEAVYLIFT CARGO

Ni znana

Ni znana

Sierra Leone

INTER TROPIC AIRLINES (SL) LTD

Ni znana

NTT

Sierra Leone

MOUNTAIN AIR COMPANY LTD

Ni znana

MTC

Sierra Leone

ORANGE AIR SERVICES LIMITED

Ni znana

ORD

Sierra Leone

ORANGE AIR SIERRA LEONE LTD

Ni znana

ORJ

Sierra Leone

PAN AFRICAN AIR SERVICES LIMITED

Ni znana

PFN

Sierra Leone

PARAMOUNT AIRLINES, LTD

Ni znana

PRR

Sierra Leone

SEVEN FOUR EIGHT AIR SERVICES LTD

Ni znana

SVT

Sierra Leone

SIERRA NATIONAL AIRLINES

Ni znana

SLA

Sierra Leone

SKY AVIATION LTD

Ni znana

SSY

Sierra Leone

STAR AIR, LTD

Ni znana

SIM

Sierra Leone

TEEBAH AIRWAYS

Ni znana

Ni znana

Sierra Leone

TRANSPORT AFRICA LIMITED

Ni znana

TLF

Sierra Leone

TRANS ATLANTIC AIRLINES LTD

Ni znana

TLL

Sierra Leone

WEST COAST AIRWAYS LTD

Ni znana

WCA

Sierra Leone

Vsi drugi letalski prevozniki, ki so jih potrdili organi Svazija, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z

—

—

Svazi

AERO AFRICA (PTY) LTD

Ni znana

RFC

Svazi

AFRICAN INTERNATIONAL AIRWAYS, (PTY) LTD

Ni znana

Ni znana

Svazi

AIRLINK SWAZILAND, LTD

Ni znana

SZL

Svazi

AIR SWAZI CARGO (PTY) LTD

Ni znana

CWS

Svazi

EAST WESTERN AIRWAYS (PTY) LTD

Ni znana

Ni znana

Svazi

GALAXY AVION (PTY) LTD

Ni znana

Ni znana

Svazi

INTERFLIGHT (PTY) LTD

Ni znana

JMV

Svazi

JET AFRICA SWAZILAND

Ni znana

OSW

Svazi

NORTHEAST AIRLINES, (PTY) LTD

Ni znana

NEY

Svazi

OCEAN AIR (PTY) LTD

Ni znana

JFZ

Svazi

ROYAL SWAZI NATIONAL AIRWAYS CORPORATION

Ni znana

RSN

Svazi

SCAN AIR CHARTER, LTD

Ni znana

Ni znana

Svazi

SKYGATE INTERNATIONAL (PTY) LTD

Ni znana

SGJ

Svazi

SWAZI AIR CHARTER (PTY) LTD

Ni znana

HWK

Svazi

SWAZI EXPRESS AIRWAYS

Ni znana

SWX

Svazi

VOLGA ATLANTIC AIRLINES

Ni znana

VAA

Svazi

---

(1)  Vsem letalskim prevoznikom iz Priloge A lahko uresničujejo prometne pravice tako, da uporabljajo čarterske zrakoplove letalskega prevoznika, za katerega ne velja prepoved opravljanja letov, če so izpolnjeni ustrezni varnostni standardi.

(2)  Prepoved opravljanja letov za Ariana Afghan Airlines velja za vse zrakoplove, ki jih upravlja ta letalski prevoznik, razen za zrakoplov: A310 z registrsko številko F-GYYY.

---

PRILOGA B

SEZNAM LETALSKIH PREVOZNIKOV, KATERIH DEJAVNOSTI SO PREDMET OMEJITVE OPRAVLJANJE DEJAVNOSTI V SKUPNOSTI (1)

| Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če se razlikuje) | Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC) | Oznaka ICAO | Država operaterja | Vrsta zrakoplova | Registrska(-e) številka(-e) in serijska(-e) številka(-e), če je na voljo | Država registracije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Air Bangladesh | 17 | BGD | Bangladeš | B747-269B | S2-ADT | Bangladeš |
| Air West Co. Ltd | 004/A | AWZ | Sudan | Vsa flota razen: IL-76 | Vsa flota razen: ST-EWX (serijska številka: 1013409282) | Sudan |
| Hewa Bora Airways (HBA) (2) | 416/dac/tc/sec/087/2005 | ALX | Demokratična republika Kongo (DRK) | Vsa flota razen: L-101 | Vsa flota razen: 9Q-CHC (serijska št. 193H-1209 | Demokratična republika Kongo (DRK) |

Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če se razlikuje)

Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC)

Oznaka ICAO

Država operaterja

Vrsta zrakoplova

Registrska(-e) številka(-e) in serijska(-e) številka(-e), če je na voljo

Država registracije

Air Bangladesh

17

BGD

Bangladeš

B747-269B

S2-ADT

Bangladeš

Air West Co. Ltd

004/A

AWZ

Sudan

Vsa flota razen: IL-76

Vsa flota razen: ST-EWX (serijska številka: 1013409282)

Sudan

Hewa Bora Airways (HBA) (2)

416/dac/tc/sec/087/2005

ALX

Demokratična republika Kongo (DRK)

Vsa flota razen: L-101

Vsa flota razen: 9Q-CHC (serijska št. 193H-1209

Demokratična republika Kongo (DRK)

---

(1)  Letalskim prevoznikom iz Priloge B lahko uresničujejo prometne pravice tako, da uporabljajo čarterske zrakoplove letalskega prevoznika, za katerega ne velja prepoved opravljanja letov, če so izpolnjeni ustrezni varnostni standardi.

(2)  Hewa Bora Airways lahko pri svojih sedanjih dejavnostih v Evropski skupnosti uporablja samo navedeni zrakoplov.

---

| 21.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/28

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 911/2006

z dne 20. junija 2006

o uvoznih dovoljenjih za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2286/2002 z dne 10. decembra 2002 o ureditvi, ki se uporablja za kmetijske proizvode in blago, nastalo pri predelavi kmetijskih proizvodov s poreklom iz afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), ki razveljavlja Uredbo (ES) št. 1706/98 (2),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2247/2003 z dne 19. decembra 2003 o pravilih za uporabo v sektorju govejega in telečjega mesa Uredbe Sveta (ES) št. 2286/2002 o ureditvi, ki se uporablja za kmetijske proizvode in blago, nastalo pri predelavi kmetijskih proizvodov s poreklom iz afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) (3), in zlasti člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 1 Uredbe (ES) št. 2247/2003 predvideva možnost izdaje uvoznih dovoljenj za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije. Vendar se mora uvoz izvršiti v mejah količin, predvidenih za vsako od teh tretjih držav izvoznic. |
| --- | --- |

(1)

Člen 1 Uredbe (ES) št. 2247/2003 predvideva možnost izdaje uvoznih dovoljenj za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije. Vendar se mora uvoz izvršiti v mejah količin, predvidenih za vsako od teh tretjih držav izvoznic.

| (2) | Število zahtevkov, vloženih od 1. do 10. junija 2006, za odkoščeno meso, v skladu z Uredbo (ES) št. 2247/2003, ne presega, za proizvode s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije, razpoložljivih količin za te države. Zatorej je mogoče izdati uvozna dovoljenja za zaprošene količine. |
| --- | --- |

(2)

Število zahtevkov, vloženih od 1. do 10. junija 2006, za odkoščeno meso, v skladu z Uredbo (ES) št. 2247/2003, ne presega, za proizvode s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije, razpoložljivih količin za te države. Zatorej je mogoče izdati uvozna dovoljenja za zaprošene količine.

| (3) | Treba je določiti količine, za katere je mogoče zaprositi uvozna dovoljenja od 1. julija 2006, v okviru skupne količine 52 100 t. |
| --- | --- |

(3)

Treba je določiti količine, za katere je mogoče zaprositi uvozna dovoljenja od 1. julija 2006, v okviru skupne količine 52 100 t.

| (4) | Opozoriti je treba, da ta uredba ne vpliva na izvajanje Direktive Sveta 72/462/EGS z dne 12. decembra 1972 o problemih zdravstvene in veterinarsko-sanitarne inšpekcije pri uvozu goveda, prašičev, ovac in koz, svežega mesa ali mesnih proizvodov iz tretjih držav (4) – |
| --- | --- |

(4)

Opozoriti je treba, da ta uredba ne vpliva na izvajanje Direktive Sveta 72/462/EGS z dne 12. decembra 1972 o problemih zdravstvene in veterinarsko-sanitarne inšpekcije pri uvozu goveda, prašičev, ovac in koz, svežega mesa ali mesnih proizvodov iz tretjih držav (4) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Naslednje države članice izdajo 21. junija 2006 uvozna dovoljenja za proizvode iz govejega in telečjega mesa, izražene v odkoščenem mesu, s poreklom iz nekaterih afriških, karibskih in pacifiških držav, za naslednje količine in države porekla:

| | Nemčija:






  — | 120 t s poreklom iz Bocvane, |
| --- | --- | --- |

Nemčija:

—

120 t s poreklom iz Bocvane,

| — | 450 t s poreklom iz Namibije. |
| --- | --- |

—

450 t s poreklom iz Namibije.

| | Združeno kraljestvo:






  — | 422 t s poreklom iz Namibije, |
| --- | --- | --- |

Združeno kraljestvo:

—

422 t s poreklom iz Namibije,

Člen 2

Zahtevki za dovoljenja se lahko vložijo v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 2247/2003 tekom prvih deset dni meseca julija 2006 za naslednje količine odkoščenega govejega in telečjega mesa:

| Bocvana: | 17 609 t, |
| --- | --- |
| Kenija: | 142 t, |
| Madagaskar: | 7 579 t, |
| Svazi: | 3 363 t, |
| Zimbabve: | 9 100 t, |
| Namibija: | 9 807 t. |

Bocvana:

17 609 t,

Kenija:

142 t,

Madagaskar:

7 579 t,

Svazi:

3 363 t,

Zimbabve:

9 100 t,

Namibija:

9 807 t.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 21. junija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. junija 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1899/2004 (UL L 328, 30.10.2004, str. 67).

1

(2)  UL L 348, 21.12.2002, str. 5.

2

(3)  UL L 333, 20.12.2003, str. 37. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1118/2004 (UL L 217, 17.6.2004, str. 10).

3

(4)  UL L 302, 31.12.1972, str. 28. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

4

---

| 21.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/30

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 912/2006

z dne 20. junija 2006

o izdaji uvoznih dovoljenj za trsni sladkor v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1095/96 z dne 18. junija 1996 o izvajanju koncesij, določenih v programu CXL, pripravljenem neposredno po zaključku pogajanj po členu XXIV, 6 GATT-a (2),

ob upoštevanju uredbe Komisije (ES) št. 1159/2003 z dne 30. junija 2003, ki za tržna leta 2003/2004, 2004/2005 in 2005/2006 predpisuje izvedbena pravila za uvoz trsnega sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov in ki spreminja uredbi (ES) št. 1464/95 in (ES) št. 779/96 (3), in zlasti njenega člena 5(3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja obveznosti z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo. |
| --- | --- |

(1)

Člen 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja obveznosti z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo.

| (2) | Člen 16 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja tarifnih kvot z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701 11 10, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo. |
| --- | --- |

(2)

Člen 16 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja tarifnih kvot z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701 11 10, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo.

| (3) | Člen 22 Uredbe (ES) št. 1159/2003 odpira tarifne kvote proizvodov pod oznako KN 1701 11 10 po 98 evrov na tono za uvoz iz Brazilije, Kube in drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(3)

Člen 22 Uredbe (ES) št. 1159/2003 odpira tarifne kvote proizvodov pod oznako KN 1701 11 10 po 98 evrov na tono za uvoz iz Brazilije, Kube in drugih tretjih držav.

| (4) | Zahtevki so bili predloženi zadevnim organom v tednu od 12. do 16. junija 2006, v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1159/2003, za izdajo uvoznih dovoljenj za celotno količino, ki presega obvezno količino za dostavo za zadevno državo, določeno v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 za preferenčni sladkor AKP–Indija. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevki so bili predloženi zadevnim organom v tednu od 12. do 16. junija 2006, v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1159/2003, za izdajo uvoznih dovoljenj za celotno količino, ki presega obvezno količino za dostavo za zadevno državo, določeno v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 za preferenčni sladkor AKP–Indija.

| (5) | V teh okoliščinah mora Komisija določiti faktor zmanjšanja, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in označiti, da je zadevna meja dosežena – |
| --- | --- |

(5)

V teh okoliščinah mora Komisija določiti faktor zmanjšanja, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in označiti, da je zadevna meja dosežena –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Na podlagi zahtevkov za uvozna dovoljenja, vloženih od 12. do 16. junija 2006 v okviru člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1159/2003, se dovoljenja izdajo v mejah količin, določenih v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. junija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. junija 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 987/2005 (UL L 167, 29.6.2005, str. 12).

1

(2)  UL L 146, 20.6.1996, str. 1.

2

(3)  UL L 162, 1.7.2003, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 568/2005 (UL L 97, 15.4.2005, str. 9).

3

---

PRILOGA

Preferenčni sladkor AKP–INDIJA

Naslov II Uredbe (ES) št. 1159/2003

Tržno leto 2005/2006

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 12.–16.6.2006 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | Dosežena |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | Dosežena |
| Gvajana | 100 | Dosežena |
| Indija | 0 | Dosežena |
| Slonokoščena obala | 100 | |
| Jamajka | 100 | Dosežena |
| Kenija | 99,6083 | Dosežena |
| Madagaskar | 100 | |
| Malavi | 100 | |
| Mavricius | 93,6575 | Dosežena |
| Mozambik | 100 | Dosežena |
| St. Kitts in Nevis | 0 | Dosežena |
| Swaziland | 100 | Dosežena |
| Tanzanija | 100 | |
| Trinidad in Tobago | 100 | |
| Zambija | 100 | |
| Zimbabve | 100 | Dosežena |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 12.–16.6.2006

Meja

Barbados

100

Belize

100

Dosežena

Kongo

100

Fidži

100

Dosežena

Gvajana

100

Dosežena

Indija

0

Dosežena

Slonokoščena obala

100

Jamajka

100

Dosežena

Kenija

99,6083

Dosežena

Madagaskar

100

Malavi

100

Mavricius

93,6575

Dosežena

Mozambik

100

Dosežena

St. Kitts in Nevis

0

Dosežena

Swaziland

100

Dosežena

Tanzanija

100

Trinidad in Tobago

100

Zambija

100

Zimbabve

100

Dosežena

Tržno leto 2006/2007

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 12.–16.6.2006 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Gvajana | 100 | |
| Indija | 100 | |
| Slonokoščena obala | 100 | |
| Jamajka | 100 | |
| Kenija | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malavi | 100 | |
| Mavricius | 100 | |
| Mozambik | 100 | |
| St. Kitts in Nevis | 100 | |
| Swaziland | 100 | |
| Tanzanija | 100 | |
| Trinidad in Tobago | 100 | |
| Zambija | 100 | |
| Zimbabve | 100 | |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 12.–16.6.2006

Meja

Barbados

100

Belize

100

Kongo

100

Fidži

100

Gvajana

100

Indija

100

Slonokoščena obala

100

Jamajka

100

Kenija

100

Madagaskar

100

Malavi

100

Mavricius

100

Mozambik

100

St. Kitts in Nevis

100

Swaziland

100

Tanzanija

100

Trinidad in Tobago

100

Zambija

100

Zimbabve

100

Posebni preferenčni sladkor

Naslov III Uredbe (ES) št. 1159/2003

Tržno leto 2005/2006

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 12.–16.6.2006 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Indija | 0 | Dosežena |
| Druge | 100 | |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 12.–16.6.2006

Meja

Indija

0

Dosežena

Druge

100

CXL koncesija za sladkor

Naslov IV Uredbe (ES) št. 1159/2003

Tržno leto 2005/2006

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 12.–16.6.2006 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Brazilija | 0 | Dosežena |
| Kuba | 100 | |
| Druge tretje države | 0 | Dosežena |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 12.–16.6.2006

Meja

Brazilija

0

Dosežena

Kuba

100

Druge tretje države

0

Dosežena

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 21.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/33

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 19. junija 2006

o uporabi člena 30(1) Direktive 2004/17/ES Evropskega Parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo naročil v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev za proizvodnjo in prodajo električne energije na Finskem, pri čemer Ålandski otoki niso vključeni

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2337)

(Besedilo v finskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/422/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2004/17/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo naročil v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (1), in zlasti členov 30(4) in (6) Direktive,

ob upoštevanju zahtevka, ki ga je Republika Finska vložila po elektronski pošti 20. februarja 2006, in dodatnih informacij, za katere je osebje Komisije zaprosilo po elektronski pošti 10. marca 2006, Republika Finska pa jih je poslala po elektronski pošti 23. marca 2006,

ob upoštevanju sklepov neodvisnega nacionalnega organa, Kilpailuvirasto (Finski urad za konkurenco), da so pogoji za uporabo člena 30(1) Direktive 2004/17/ES izpolnjeni,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 30 Direktive 2004/17/ES določa, da naročila, ki omogočajo izvajanje ene od dejavnosti, za katere se Direktiva uporablja, niso predmet Direktive, če je dejavnost v državi članici, v kateri se izvaja, neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Neposredna izpostavljenost konkurenci se ocenjuje na podlagi objektivnih meril ob upoštevanju posebnih lastnosti zadevnega sektorja. Dostop se šteje za neomejenega, če je država članica za odprtje danega sektorja ali njegovega dela izvedla in uporabila zadevno zakonodajo Skupnosti. Ta zakonodaja je navedena v Prilogi XI Direktive 2004/17/ES, ki se v zvezi z elektroenergetskim sektorjem sklicuje na Direktivo 96/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 1996 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo (2). Direktivo 96/92/ES je nadomestila Direktiva 2003/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 96/92/ES (3), ki zahteva še višjo stopnjo odprtosti trgov. |
| --- | --- |

(1)

Člen 30 Direktive 2004/17/ES določa, da naročila, ki omogočajo izvajanje ene od dejavnosti, za katere se Direktiva uporablja, niso predmet Direktive, če je dejavnost v državi članici, v kateri se izvaja, neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Neposredna izpostavljenost konkurenci se ocenjuje na podlagi objektivnih meril ob upoštevanju posebnih lastnosti zadevnega sektorja. Dostop se šteje za neomejenega, če je država članica za odprtje danega sektorja ali njegovega dela izvedla in uporabila zadevno zakonodajo Skupnosti. Ta zakonodaja je navedena v Prilogi XI Direktive 2004/17/ES, ki se v zvezi z elektroenergetskim sektorjem sklicuje na Direktivo 96/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 1996 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo (2). Direktivo 96/92/ES je nadomestila Direktiva 2003/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 96/92/ES (3), ki zahteva še višjo stopnjo odprtosti trgov.

| (2) | V skladu s členom 62(2) Direktive 2004/17/ES se naslov III navedene direktive, ki določa pravila za natečaje, ne uporablja za natečaje, ki se v zadevni državi članici organizirajo za izvajanje dejavnosti, za katero se uporablja člen 30(1) Direktive v skladu z odločbo Komisije ali se šteje, da se uporablja v skladu z drugim ali tretjim pododstavkom člena 30(4) ali četrtim pododstavkom člena 30(5). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 62(2) Direktive 2004/17/ES se naslov III navedene direktive, ki določa pravila za natečaje, ne uporablja za natečaje, ki se v zadevni državi članici organizirajo za izvajanje dejavnosti, za katero se uporablja člen 30(1) Direktive v skladu z odločbo Komisije ali se šteje, da se uporablja v skladu z drugim ali tretjim pododstavkom člena 30(4) ali četrtim pododstavkom člena 30(5).

| (3) | Zahtevek Republike Finske zadeva proizvodnjo, vključno s soproizvodnjo ter prodajo (veleprodajo in maloprodajo) električne energije. Veleprodajni trg na Finskem je v veliki meri vključen v nordijski trg energije (Danska, Norveška, Švedska in Finska). Sestavljen je iz dvostranskega trga med proizvajalci na eni strani ter dobavitelji in industrijskimi podjetji na drugi, in prostovoljne nordijske energetske borze Nordpool, ki ima promptni in terminski trg. Tako obstaja jasen razvoj proti regionalnemu veleprodajnemu trgu, čeprav ozka grla v prenosu včasih ta trg delijo na zemljepisno različna cenovna območja, med katerimi Finska predstavlja eno območje. Tako je bila Finska, po podatkih finskih organov in Nordpoola Finske, ločeno cenovno območje 9,3 % časa v letu 2005 (4). Tudi pri proizvodnji je jasen razvoj proti regionalnemu trgu, čeprav lahko ozka grla pri prenosu in omejene možnosti (5) povezav med finskimi omrežji in omrežji drugih območij Skupnosti in Rusije začasno omejijo trg na finsko ozemlje, pri čemer Ålandski otoki niso vključeni. Maloprodajni trg je skladen s finskim ozemljem, pri čemer Ålandski otoki niso vključeni, ker, kot so potrdili finski organi, trgovci z električno energijo iz ostalih nordijskih držav, ki nimajo sedeža na Finskem, še niso resnična alternativa, kar zadeva potrošnike ali male ali srednje velike stranke. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevek Republike Finske zadeva proizvodnjo, vključno s soproizvodnjo ter prodajo (veleprodajo in maloprodajo) električne energije. Veleprodajni trg na Finskem je v veliki meri vključen v nordijski trg energije (Danska, Norveška, Švedska in Finska). Sestavljen je iz dvostranskega trga med proizvajalci na eni strani ter dobavitelji in industrijskimi podjetji na drugi, in prostovoljne nordijske energetske borze Nordpool, ki ima promptni in terminski trg. Tako obstaja jasen razvoj proti regionalnemu veleprodajnemu trgu, čeprav ozka grla v prenosu včasih ta trg delijo na zemljepisno različna cenovna območja, med katerimi Finska predstavlja eno območje. Tako je bila Finska, po podatkih finskih organov in Nordpoola Finske, ločeno cenovno območje 9,3 % časa v letu 2005 (4). Tudi pri proizvodnji je jasen razvoj proti regionalnemu trgu, čeprav lahko ozka grla pri prenosu in omejene možnosti (5) povezav med finskimi omrežji in omrežji drugih območij Skupnosti in Rusije začasno omejijo trg na finsko ozemlje, pri čemer Ålandski otoki niso vključeni. Maloprodajni trg je skladen s finskim ozemljem, pri čemer Ålandski otoki niso vključeni, ker, kot so potrdili finski organi, trgovci z električno energijo iz ostalih nordijskih držav, ki nimajo sedeža na Finskem, še niso resnična alternativa, kar zadeva potrošnike ali male ali srednje velike stranke.

| (4) | Ta in vse druge ocene iz te odločbe so opravljene izključno za namen Direktive 2004/17/ES ter ne posegajo v uporabo pravil o konkurenci. |
| --- | --- |

(4)

Ta in vse druge ocene iz te odločbe so opravljene izključno za namen Direktive 2004/17/ES ter ne posegajo v uporabo pravil o konkurenci.

| (5) | Finska ne izvaja in uporablja samo Direktive 96/92/ES, ampak tudi Direktivo 2003/54/ES, pri čemer je izbrala popolno ločevanje lastništva za prenosna omrežja ter pravno in funkcionalno ločevanje za distribucijsko omrežje razen za najmanjša podjetja. Na podlagi tega in v skladu s prvim pododstavkom člena 30(3) je treba dostop na trg šteti za neomejenega. |
| --- | --- |

(5)

Finska ne izvaja in uporablja samo Direktive 96/92/ES, ampak tudi Direktivo 2003/54/ES, pri čemer je izbrala popolno ločevanje lastništva za prenosna omrežja ter pravno in funkcionalno ločevanje za distribucijsko omrežje razen za najmanjša podjetja. Na podlagi tega in v skladu s prvim pododstavkom člena 30(3) je treba dostop na trg šteti za neomejenega.

| (6) | Neposredno izpostavljenost konkurenci je treba vrednotiti na podlagi različnih pokazateljev, od katerih ni nobeden sam po sebi odločilen. |
| --- | --- |

(6)

Neposredno izpostavljenost konkurenci je treba vrednotiti na podlagi različnih pokazateljev, od katerih ni nobeden sam po sebi odločilen.

| (7) | V sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu, Poročilu o napredku pri oblikovanju notranjega trga s plinom in električno energijo (6), v nadaljevanju „Poročilo iz leta 2005“ je Komisija navedla, da „mnogo nacionalnih trgov kaže visoko stopnjo koncentracije industrije, ki ovira razvoj učinkovite konkurence“ (7). Zato je menila, da je v zvezi s proizvodnjo električne energije „eden od pokazateljev stopnje konkurence na nacionalnih trgih skupni tržni delež treh največjih proizvajalcev“ (8). Glede na „Tehnično prilogo“ (9) je vsota tržnih deležev treh največjih proizvajalcev celotne proizvodnje na nordijskem trgu 40 % (10), kar je zadovoljivo nizka stopnja. Kar zadeva finsko ozemlje pa je vsota tržnega deleža treh največjih proizvajalcev seveda višja (11). Vendar so obdobja, v katerih je finski trg izoliran, omejena (12). Zato znatni del leta obstaja pritisk konkurence, ki izhaja iz možnosti, da se električno energijo pridobi zunaj finskega ozemlja, zlasti zato, ker med nordijskimi državami ni pristojbine za prenos. Začasni zastoji preprečujejo naložbe znotraj finskega ozemlja, ne da bi upoštevali druge proizvajalce na nordijskem trgu. Te dejavnike je zato treba šteti kot pokazatelj neposredne izpostavljenosti konkurenci za trg proizvodnje ne glede na to, ali je osnova nacionalni finski trg ali nastajajoči regionalni trg. |
| --- | --- |

(7)

V sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu, Poročilu o napredku pri oblikovanju notranjega trga s plinom in električno energijo (6), v nadaljevanju „Poročilo iz leta 2005“ je Komisija navedla, da „mnogo nacionalnih trgov kaže visoko stopnjo koncentracije industrije, ki ovira razvoj učinkovite konkurence“ (7). Zato je menila, da je v zvezi s proizvodnjo električne energije „eden od pokazateljev stopnje konkurence na nacionalnih trgih skupni tržni delež treh največjih proizvajalcev“ (8). Glede na „Tehnično prilogo“ (9) je vsota tržnih deležev treh največjih proizvajalcev celotne proizvodnje na nordijskem trgu 40 % (10), kar je zadovoljivo nizka stopnja. Kar zadeva finsko ozemlje pa je vsota tržnega deleža treh največjih proizvajalcev seveda višja (11). Vendar so obdobja, v katerih je finski trg izoliran, omejena (12). Zato znatni del leta obstaja pritisk konkurence, ki izhaja iz možnosti, da se električno energijo pridobi zunaj finskega ozemlja, zlasti zato, ker med nordijskimi državami ni pristojbine za prenos. Začasni zastoji preprečujejo naložbe znotraj finskega ozemlja, ne da bi upoštevali druge proizvajalce na nordijskem trgu. Te dejavnike je zato treba šteti kot pokazatelj neposredne izpostavljenosti konkurenci za trg proizvodnje ne glede na to, ali je osnova nacionalni finski trg ali nastajajoči regionalni trg.

| (8) | Stopnji koncentracije in likvidnosti sta tudi dober pokazatelj konkurence na veleprodajnem trgu električne energije. Tržni delež Nord Pool Spot AS – prostovoljne nordijske energetske borze, opisane v uvodni izjavi 3 – je bil leta 200442 % fizične dobave v nordijskih državah (13). Kar zadeva regionalni trg, je to zadovoljiva stopnja. Poleg tega na pogoje konkurence v veleprodajni trgovini z električno energijo močno vpliva finančno trgovanje z električno energijo na področju trga, ki je glede na obseg trgovanja prek NordPool pomenilo 1,5 količine, porabljene v nordijskih državah (14) (če vključimo še ostale transakcije, kot sta OTC in neposredna prodaja, pa je vrednost več kot štirikrat večja (15). Kakor je bilo ugotovljeno v Tehnični prilogi (16), je treba to stopnjo likvidnosti šteti za zadovoljivo, tj. stopnja je pokazatelj, da regionalni trg deluje dobro in konkurenčno. Kot je bilo predhodno navedeno, je treba konkurenčne razmere proučiti tudi samo glede finskega ozemlja. Najprej je treba ponovno poudariti, da prej omenjeni problemi ozkih grl niso stalni, ampak le začasni. Zato znatni del leta obstaja pritisk konkurence, ki izhaja iz možnosti, da se električno energijo pridobi zunaj finskega ozemlja, zlasti zato, ker med nordijskimi državami ni pristojbine za prenos. Poleg tega veleprodajne cene električne energije določi Nordpool. Ti dejavniki morajo zato veljati kot pokazatelj neposredne izpostavljenosti konkurenci za veleprodajni trg ne glede na to, ali je osnova nacionalni finski trg ali nastajajoči regionalni trg. |
| --- | --- |

(8)

Stopnji koncentracije in likvidnosti sta tudi dober pokazatelj konkurence na veleprodajnem trgu električne energije. Tržni delež Nord Pool Spot AS – prostovoljne nordijske energetske borze, opisane v uvodni izjavi 3 – je bil leta 200442 % fizične dobave v nordijskih državah (13). Kar zadeva regionalni trg, je to zadovoljiva stopnja. Poleg tega na pogoje konkurence v veleprodajni trgovini z električno energijo močno vpliva finančno trgovanje z električno energijo na področju trga, ki je glede na obseg trgovanja prek NordPool pomenilo 1,5 količine, porabljene v nordijskih državah (14) (če vključimo še ostale transakcije, kot sta OTC in neposredna prodaja, pa je vrednost več kot štirikrat večja (15). Kakor je bilo ugotovljeno v Tehnični prilogi (16), je treba to stopnjo likvidnosti šteti za zadovoljivo, tj. stopnja je pokazatelj, da regionalni trg deluje dobro in konkurenčno. Kot je bilo predhodno navedeno, je treba konkurenčne razmere proučiti tudi samo glede finskega ozemlja. Najprej je treba ponovno poudariti, da prej omenjeni problemi ozkih grl niso stalni, ampak le začasni. Zato znatni del leta obstaja pritisk konkurence, ki izhaja iz možnosti, da se električno energijo pridobi zunaj finskega ozemlja, zlasti zato, ker med nordijskimi državami ni pristojbine za prenos. Poleg tega veleprodajne cene električne energije določi Nordpool. Ti dejavniki morajo zato veljati kot pokazatelj neposredne izpostavljenosti konkurenci za veleprodajni trg ne glede na to, ali je osnova nacionalni finski trg ali nastajajoči regionalni trg.

| (9) | Glede na velikost države je število gospodarskih subjektov na maloprodajnem trgu razmeroma veliko (več kot 60, od katerih jih znatno število ponuja storitve na državni ravni) kot tudi število podjetij s tržnim deležem več kot 5 %. Po zadnjih razpoložljivih podatkih je vsota tržnih deležev treh največjih družb v smislu oskrbe malih in srednjih podjetij ter zelo majhnih poslovnih odjemalcev in gospodinjstev na zadovoljivo nizki stopnji 35–40 % (17). Te dejavnike je zato treba upoštevati kot znak neposredne izpostavljenosti konkurenci. |
| --- | --- |

(9)

Glede na velikost države je število gospodarskih subjektov na maloprodajnem trgu razmeroma veliko (več kot 60, od katerih jih znatno število ponuja storitve na državni ravni) kot tudi število podjetij s tržnim deležem več kot 5 %. Po zadnjih razpoložljivih podatkih je vsota tržnih deležev treh največjih družb v smislu oskrbe malih in srednjih podjetij ter zelo majhnih poslovnih odjemalcev in gospodinjstev na zadovoljivo nizki stopnji 35–40 % (17). Te dejavnike je zato treba upoštevati kot znak neposredne izpostavljenosti konkurenci.

| (10) | Delovanje izravnalnih trgov je ravno tako treba šteti za pokazatelje, ne samo v zvezi s proizvodnjo, ampak tudi za veleprodajni in maloprodajni trg. Dejansko „je lahko kateri koli udeleženec na trgu, ki le s težavo prilagodi svoj proizvodni portfelj lastnostim svojih strank, izpostavljen razliki med ceno, po kateri bo upravljavec prenosnih omrežij prodajal izravnalno električno energijo, in ceno, po kateri bo odkupil presežno proizvodnjo. Te cene lahko upravljalcem prenosnih omrežij neposredno predpiše regulatorni organ ali pa se kot druga rešitev uporabi tržni mehanizem, po katerem se cena določi na podlagi ponudb drugih proizvajalcev, ki lahko tako svojo proizvodnjo popravijo navzgor ali navzdol. Glavna težava za male udeležence na trgu se pojavi, kadar obstaja nevarnost velike razlike med nakupno ceno upravljavca prenosnih omrežij in prodajno ceno. To se pojavlja v mnogih državah članicah in lahko škodi razvoju konkurence. Velika razlika je lahko znak nezadostne stopnje konkurence na izravnalnem trgu, na katerem lahko prevladujeta samo eden ali dva glavna proizvajalca. Takšne težave so lahko še hujše, če uporabniki omrežij niso sposobni prilagoditi stanja realnemu času“ (18). Na nordijskem območju obstaja integriran izravnalni trg za oskrbo izravnalne energije, njegove glavne značilnosti (tržno določanje cen, možnost prilagajanja vsako uro in nizke cenovne razlike) pa so takšne, da lahko veljajo kot pokazatelj neposredne izpostavljenosti konkurenci. |
| --- | --- |

(10)

Delovanje izravnalnih trgov je ravno tako treba šteti za pokazatelje, ne samo v zvezi s proizvodnjo, ampak tudi za veleprodajni in maloprodajni trg. Dejansko „je lahko kateri koli udeleženec na trgu, ki le s težavo prilagodi svoj proizvodni portfelj lastnostim svojih strank, izpostavljen razliki med ceno, po kateri bo upravljavec prenosnih omrežij prodajal izravnalno električno energijo, in ceno, po kateri bo odkupil presežno proizvodnjo. Te cene lahko upravljalcem prenosnih omrežij neposredno predpiše regulatorni organ ali pa se kot druga rešitev uporabi tržni mehanizem, po katerem se cena določi na podlagi ponudb drugih proizvajalcev, ki lahko tako svojo proizvodnjo popravijo navzgor ali navzdol. Glavna težava za male udeležence na trgu se pojavi, kadar obstaja nevarnost velike razlike med nakupno ceno upravljavca prenosnih omrežij in prodajno ceno. To se pojavlja v mnogih državah članicah in lahko škodi razvoju konkurence. Velika razlika je lahko znak nezadostne stopnje konkurence na izravnalnem trgu, na katerem lahko prevladujeta samo eden ali dva glavna proizvajalca. Takšne težave so lahko še hujše, če uporabniki omrežij niso sposobni prilagoditi stanja realnemu času“ (18). Na nordijskem območju obstaja integriran izravnalni trg za oskrbo izravnalne energije, njegove glavne značilnosti (tržno določanje cen, možnost prilagajanja vsako uro in nizke cenovne razlike) pa so takšne, da lahko veljajo kot pokazatelj neposredne izpostavljenosti konkurenci.

| (11) | Ob upoštevanju značilnosti zadevnega proizvoda (električna energija) in pomanjkanja primernih nadomestnih proizvodov ali storitev je treba cenovni konkurenci in oblikovanju cen pri ocenjevanju stanja konkurence na trgih električne energije pripisati večji pomen. Število odjemalcev, ki menjajo dobavitelje, je pokazatelj resnične cenovne konkurence in zato posredno „naravni pokazatelj učinkovitosti konkurence. Če menja malo odjemalcev, verjetno obstaja problem pri delovanju trga, čeprav ne smemo pozabiti koristi, ki jih prinaša možnost ponovnega pogajanja s prejšnjim dobaviteljem“ (19). Poleg tega „obstoj reguliranih cen za končne uporabnike nedvomno bistveno vpliva na vedenje odjemalcev... Čeprav je v prehodnem obdobju ohranitev nadzora mogoče upravičiti, bo le-ta povzročal še večje izkrivljanje, ko se bo pojavila potreba po naložbah“ (20). |
| --- | --- |

(11)

Ob upoštevanju značilnosti zadevnega proizvoda (električna energija) in pomanjkanja primernih nadomestnih proizvodov ali storitev je treba cenovni konkurenci in oblikovanju cen pri ocenjevanju stanja konkurence na trgih električne energije pripisati večji pomen. Število odjemalcev, ki menjajo dobavitelje, je pokazatelj resnične cenovne konkurence in zato posredno „naravni pokazatelj učinkovitosti konkurence. Če menja malo odjemalcev, verjetno obstaja problem pri delovanju trga, čeprav ne smemo pozabiti koristi, ki jih prinaša možnost ponovnega pogajanja s prejšnjim dobaviteljem“ (19). Poleg tega „obstoj reguliranih cen za končne uporabnike nedvomno bistveno vpliva na vedenje odjemalcev... Čeprav je v prehodnem obdobju ohranitev nadzora mogoče upravičiti, bo le-ta povzročal še večje izkrivljanje, ko se bo pojavila potreba po naložbah“ (20).

| (12) | Na Finskem je stopnja menjav za tri skupine uporabnikov – velike in zelo velike industrijske uporabnike, male in srednje industrijske in poslovne uporabnike ter zelo majhne poslovne in gospodinjske uporabnike – nad 75 % za prvi dve skupini in 30 % za zadnjo skupino (21), medtem ko nadzora nad cenami za končne uporabnike ni (22), kar pomeni, da cene določijo gospodarski subjekti sami in jih pred njihovo uporabo ni treba odobriti nobenemu drugemu organu. Stanje na Finskem je zato zadovoljivo, kar zadeva menjave in nadzor nad cenami za končne uporabnike, in mora veljati kot pokazatelj neposredne izpostavljenosti konkurenci. |
| --- | --- |

(12)

Na Finskem je stopnja menjav za tri skupine uporabnikov – velike in zelo velike industrijske uporabnike, male in srednje industrijske in poslovne uporabnike ter zelo majhne poslovne in gospodinjske uporabnike – nad 75 % za prvi dve skupini in 30 % za zadnjo skupino (21), medtem ko nadzora nad cenami za končne uporabnike ni (22), kar pomeni, da cene določijo gospodarski subjekti sami in jih pred njihovo uporabo ni treba odobriti nobenemu drugemu organu. Stanje na Finskem je zato zadovoljivo, kar zadeva menjave in nadzor nad cenami za končne uporabnike, in mora veljati kot pokazatelj neposredne izpostavljenosti konkurenci.

| (13) | Ob upoštevanju zgoraj omenjenih pokazateljev in splošnega stanja v tem sektorju na Finskem – zlasti glede na obseg, v katerem so bila omrežja ločena od proizvodnje/oskrbe, in učinkovito ureditev dostopa do omrežja –, ki je razvidno iz informacij Republike Finske, Poročila za leto 2005 in Tehnične priloge k Poročilu, se šteje, da je pogoj neposredne izpostavljenosti konkurenci, določen v členu 30(1) Direktive 2004/17/ES, glede proizvodnje in prodaje električne energije na Finskem, pri čemer Ålandski otoki niso vključeni, izpolnjen. Kot je navedeno zgoraj v uvodni izjavi 5, je treba šteti, da je nadaljnji pogoj za prost dostop do dejavnosti izpolnjen. Zato se Direktiva 2004/17/ES ne sme uporabljati niti v primerih, kadar naročniki oddajo naročila za omogočanje proizvodnje ali prodaje električne energije na teh zemljepisnih območjih, niti kadar organizirajo natečaje za tamkajšnje izvajanje takšne dejavnosti. |
| --- | --- |

(13)

Ob upoštevanju zgoraj omenjenih pokazateljev in splošnega stanja v tem sektorju na Finskem – zlasti glede na obseg, v katerem so bila omrežja ločena od proizvodnje/oskrbe, in učinkovito ureditev dostopa do omrežja –, ki je razvidno iz informacij Republike Finske, Poročila za leto 2005 in Tehnične priloge k Poročilu, se šteje, da je pogoj neposredne izpostavljenosti konkurenci, določen v členu 30(1) Direktive 2004/17/ES, glede proizvodnje in prodaje električne energije na Finskem, pri čemer Ålandski otoki niso vključeni, izpolnjen. Kot je navedeno zgoraj v uvodni izjavi 5, je treba šteti, da je nadaljnji pogoj za prost dostop do dejavnosti izpolnjen. Zato se Direktiva 2004/17/ES ne sme uporabljati niti v primerih, kadar naročniki oddajo naročila za omogočanje proizvodnje ali prodaje električne energije na teh zemljepisnih območjih, niti kadar organizirajo natečaje za tamkajšnje izvajanje takšne dejavnosti.

| (14) | Ta odločba temelji na pravnem in dejanskem stanju iz februarja 2006, kot je razvidno iz informacij Republike Finske, Poročila za leto 2005 in Tehnične priloge k Poročilu. Lahko se spremeni, če bi bistvene spremembe pravnega ali dejanskega stanja pomenile, da pogoji za uporabo člena 30(1) Direktive 2004/17/ES niso več izpolnjeni. |
| --- | --- |

(14)

Ta odločba temelji na pravnem in dejanskem stanju iz februarja 2006, kot je razvidno iz informacij Republike Finske, Poročila za leto 2005 in Tehnične priloge k Poročilu. Lahko se spremeni, če bi bistvene spremembe pravnega ali dejanskega stanja pomenile, da pogoji za uporabo člena 30(1) Direktive 2004/17/ES niso več izpolnjeni.

| (15) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Svetovalnega odbora za javna naročila – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Svetovalnega odbora za javna naročila –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Direktiva 2004/17/ES se ne uporablja za naročila, ki naročnikom omogočajo proizvodnjo ali prodajo električne energije na Finskem, pri čemer Ålandski otoki niso vključeni.

Člen 2

Ta odločba temelji na pravnem in dejanskem stanju iz februarja 2006, kot je razvidno iz informacij Republike Finske, Poročila za leto 2005 in Tehnične priloge k Poročilu. Lahko se spremeni, če bi bistvene spremembe dejstev ali pravnega stanja pomenile, da pogoji za uporabo člena 30(1) Direktive 2004/17/ES niso več izpolnjeni.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Republiko Finsko.

V Bruslju, 19. junija 2006

Za Komisijo

Charlie McCREEVY

Član Komisije

---

(1)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2083/2005 (UL L 333, 20.12.2005, str. 28).

1

(2)  UL L 27, 30.1.1997, str. 20.

2

(3)  UL L 176, 15.7.2003, str. 37. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 2004/85/ES (UL L 236, 7.7.2004, str. 10).

3

(4)  To je v skladu z ugotovitvami predhodnega poročila preiskave sektorja v zvezi s konkurenco na trgu s plinom in električno energijo (v nadaljevanju „Predhodno poročilo“), Priloga B, str. 197, v katerem je bilo ugotovljeno, da je bila v prvih osmih mesecih leta 2005 pogostost zastojev povezave med Švedsko in Finsko 8 %.

4

(5)  Približno 28 % največjega povpraševanja.

5

(6)  COM(2005) 568 konč.

6

(7)  Poročilo iz leta 2005, str. 2.

7

(8)  Poročilo iz leta 2005, str. 7.

8

(9)  Delovni dokument osebja Komisije, Tehnična priloga k Poročilu iz leta 2005, SEC(2005) 1448.

9

(10)  Tehnična priloga, str. 44, tabela 4.1.

10

(11)  Glede na Predhodno poročilo, Priloga C, str. 201 je bila leta 2004 vsota deležev 73,6 %.

11

(12)  9,3 % časa v letu 2005, glej uvodno izjavo 3.

12

(13)  Tehnična priloga, str. 124.

13

(14)  Predhodno poročilo, str. 112.

14

(15)  Glej podatke, ki so jih dali finski organi, in Tehnično prilogo, str. 44, tabela 4.1.

15

(16)  Tehnična priloga, str. 44–45.

16

(17)  Finski zahtevek in Tehnična priloga, str. 45.

17

(18)  Tehnična priloga, str. 67–68.

18

(19)  Poročilo za leto 2005, str. 9.

19

(20)  Tehnična priloga, str. 17.

20

(21)  Poročilo za leto 2005, str. 10.

21

(22)  Tehnična priloga, str. 124.

22

---

| 21.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/37

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 20. junija 2006

o ustavitvi protidampinškega postopka glede uvoza silicijevega karbida s poreklom iz Romunije

(2006/423/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je 17. maja 2005 prejela pritožbo o domnevnem škodljivem dampinškem uvozu silicijevega karbida s poreklom iz Romunije. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. maja 2005 prejela pritožbo o domnevnem škodljivem dampinškem uvozu silicijevega karbida s poreklom iz Romunije.

| (2) | Pritožbo je v skladu s členom 4(1) in členom 5(4) osnovne uredbe vložil Evropski svet za kemično industrijo („CEFIC“) v imenu proizvajalcev Skupnosti, ki predstavljajo 100 % celotne proizvodnje silicijevega karbida v Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Pritožbo je v skladu s členom 4(1) in členom 5(4) osnovne uredbe vložil Evropski svet za kemično industrijo („CEFIC“) v imenu proizvajalcev Skupnosti, ki predstavljajo 100 % celotne proizvodnje silicijevega karbida v Skupnosti.

| (3) | Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu in o posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protidampinškega postopka. |
| --- | --- |

(3)

Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu in o posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protidampinškega postopka.

| (4) | Komisija je z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske Unije
   (2) začela s protidampinškim postopkom v zvezi z uvozom silicijevega karbida v Skupnost, trenutno uvrščenega pod oznako KN 2849 20 00, s poreklom iz Romunije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske Unije
   (2) začela s protidampinškim postopkom v zvezi z uvozom silicijevega karbida v Skupnost, trenutno uvrščenega pod oznako KN 2849 20 00, s poreklom iz Romunije.

| (5) | Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike, združenja uvoznikov ali izvoznikov, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike države izvoznice, uporabnike, organizacije potrošnikov in proizvajalce pritožnike Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, ki je naveden v obvestilu o začetku postopka, vsem zadevnim strankam pa so bili poslani tudi vprašalniki. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike, združenja uvoznikov ali izvoznikov, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike države izvoznice, uporabnike, organizacije potrošnikov in proizvajalce pritožnike Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, ki je naveden v obvestilu o začetku postopka, vsem zadevnim strankam pa so bili poslani tudi vprašalniki.

B.   UMIK PRITOŽBE IN USTAVITEV POSTOPKA

| (6) | CEFIC je 1. marca 2006 uradno umaknil svojo pritožbo. |
| --- | --- |

(6)

CEFIC je 1. marca 2006 uradno umaknil svojo pritožbo.

| (7) | V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe, se lahko postopek ustavi, če je pritožba umaknjena, razen če takšna ustavitev ne bi bila v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe, se lahko postopek ustavi, če je pritožba umaknjena, razen če takšna ustavitev ne bi bila v interesu Skupnosti.

| (8) | Komisija je menila, da je sedanji postopek treba ustaviti, saj v preiskavi ni bilo ugotovljeno, da takšna ustavitev ne bi bila v interesu Skupnosti. Zainteresirane stranke so bile o tem obveščene in dobile so možnost, da dajo pripombe. Prejeta ni bila nobena pripomba, da ta ustavitev ni v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je menila, da je sedanji postopek treba ustaviti, saj v preiskavi ni bilo ugotovljeno, da takšna ustavitev ne bi bila v interesu Skupnosti. Zainteresirane stranke so bile o tem obveščene in dobile so možnost, da dajo pripombe. Prejeta ni bila nobena pripomba, da ta ustavitev ni v interesu Skupnosti.

| (9) | Komisija zato ugotavlja, da je treba protidampinški postopek v zvezi z uvozom silicijevega karbida s poreklom iz Romunije v Skupnost ustaviti brez uvedbe protidampinških ukrepov – |
| --- | --- |

(9)

Komisija zato ugotavlja, da je treba protidampinški postopek v zvezi z uvozom silicijevega karbida s poreklom iz Romunije v Skupnost ustaviti brez uvedbe protidampinških ukrepov –

SKLENILA:

Edini člen

Protidampinški postopek v zvezi z uvozom silicijevega karbida, trenutno uvrščenega pod oznako KN 2849 20 00, s poreklom iz Romunije, se ustavi.

V Bruslju, 20. junija 2006

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL C 159, 30.6.2005, str. 4.

2

---